# Europos Sąjungos L 205/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 205 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. birželio 11d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 205

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. birželio 11d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/937, kuriuo patvirtinamas įregistruotos spiritinio gėrimo geografinės nuorodos specifikacijos pakeitimas (Hamburger Kümmel) | 1 |
| | * | 2021 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/938, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Cerise des coteaux du Ventoux (SGN)) | 3 |
| | * | 2021 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/939, kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų ir Saudo Arabijos Karalystės kilmės monoetilenglikoliui nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 4 |
| | * | 2021 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/940, kuriuo importuojamai Rusijos kilmės beržo fanerai nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 47 |
| | * | 2021 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/941, kuriuo nustatoma speciali sunkiųjų transporto priemonių, sertifikuotų kaip specialiosios transporto priemonės, bet taip neužregistruotų, identifikavimo procedūra ir atsižvelgiant į tas transporto priemones patikslinamas gamintojo vidutinis metinis savitasis išmetamo CO2 kiekis (
  1
  ) | 77 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/942, kuriuo nustatomos Tarybos direktyvos 2006/112/EB taikymo taisyklės, susijusios su trečiųjų šalių, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi savitarpio pagalbos susitarimus, kurių taikymo sritis panaši į Tarybos direktyvos 2010/24/ES ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010, sąrašo sudarymu | 80 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2021 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/937, kuriuo patvirtinamas įregistruotos spiritinio gėrimo geografinės nuorodos specifikacijos pakeitimas (Hamburger Kümmel)

Hamburger Kümmel

1

*

2021 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/938, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Cerise des coteaux du Ventoux (SGN))

3

*

2021 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/939, kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų ir Saudo Arabijos Karalystės kilmės monoetilenglikoliui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

4

*

2021 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/940, kuriuo importuojamai Rusijos kilmės beržo fanerai nustatomas laikinasis antidempingo muitas

47

*

2021 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/941, kuriuo nustatoma speciali sunkiųjų transporto priemonių, sertifikuotų kaip specialiosios transporto priemonės, bet taip neužregistruotų, identifikavimo procedūra ir atsižvelgiant į tas transporto priemones patikslinamas gamintojo vidutinis metinis savitasis išmetamo CO2 kiekis (
  1
  )

2

1

77

SPRENDIMAI

*

2021 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/942, kuriuo nustatomos Tarybos direktyvos 2006/112/EB taikymo taisyklės, susijusios su trečiųjų šalių, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi savitarpio pagalbos susitarimus, kurių taikymo sritis panaši į Tarybos direktyvos 2010/24/ES ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010, sąrašo sudarymu

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2021 6 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 205/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/937

2021 m. birželio 4 d.

kuriuo patvirtinamas įregistruotos spiritinio gėrimo geografinės nuorodos specifikacijos pakeitimas (Hamburger Kümmel)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/787 dėl spiritinių gėrimų apibrėžties, apibūdinimo, pateikimo ir ženklinimo, spiritinių gėrimų pavadinimų naudojimo pateikiant ir ženklinant kitus maisto produktus, spiritinių gėrimų geografinių nuorodų apsaugos ir žemės ūkio kilmės etilo alkoholio ir distiliatų naudojimo gaminant alkoholinius gėrimus, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 110/2008 (1), ypač į jo 30 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 (2) 21 straipsniu kartu su 17 straipsnio 5 dalimi Komisija išnagrinėjo 2017 m. rugsėjo 28 d. Vokietijos paraišką patvirtinti techninės bylos, susijusios su geografine nuoroda „Hamburger Kümmel“, kuri saugoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 110/2008, pakeitimą. Šiuo pakeitimu pavadinimas „Hamburger Kümmel“ keičiamas į „Hamburger Kümmel“ / „Hamburg’s Kümmel“; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 (2) 21 straipsniu kartu su 17 straipsnio 5 dalimi Komisija išnagrinėjo 2017 m. rugsėjo 28 d. Vokietijos paraišką patvirtinti techninės bylos, susijusios su geografine nuoroda „Hamburger Kümmel“, kuri saugoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 110/2008, pakeitimą. Šiuo pakeitimu pavadinimas „Hamburger Kümmel“ keičiamas į „Hamburger Kümmel“ / „Hamburg’s Kümmel“;

| (2) | Reglamentas (ES) 2019/787, kuriuo pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 110/2008, įsigaliojo 2019 m. gegužės 25 d. Remiantis to reglamento 49 straipsnio 1 dalimi, nuo 2019 m. birželio 8 d. panaikinamas Reglamento (EB) Nr. 110/2008 III skyrius („Geografinės nuorodos“). Pagal Reglamento (ES) 2019/787 22 straipsnio 2 dalį techninės bylos, pateiktos su paraiškomis iki 2019 m. birželio 8 d. pagal Reglamentą (EB) Nr. 110/2008, laikomos produktų specifikacijomis; |
| --- | --- |

(2)

Reglamentas (ES) 2019/787, kuriuo pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 110/2008, įsigaliojo 2019 m. gegužės 25 d. Remiantis to reglamento 49 straipsnio 1 dalimi, nuo 2019 m. birželio 8 d. panaikinamas Reglamento (EB) Nr. 110/2008 III skyrius („Geografinės nuorodos“). Pagal Reglamento (ES) 2019/787 22 straipsnio 2 dalį techninės bylos, pateiktos su paraiškomis iki 2019 m. birželio 8 d. pagal Reglamentą (EB) Nr. 110/2008, laikomos produktų specifikacijomis;

| (3) | padariusi išvadą, kad paraiška atitinka Reglamentą (EB) Nr. 110/2008, Komisija pagal to reglamento 17 straipsnio 6 dalį pakeitimo paraišką paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), vadovaudamasi Reglamento (ES) 2019/787 50 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa; |
| --- | --- |

(3)

padariusi išvadą, kad paraiška atitinka Reglamentą (EB) Nr. 110/2008, Komisija pagal to reglamento 17 straipsnio 6 dalį pakeitimo paraišką paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3), vadovaudamasi Reglamento (ES) 2019/787 50 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa;

| (4) | pagal Reglamento (ES) 2019/787 27 straipsnio 1 dalį Komisijai nebuvo pranešta apie prieštaravimą, todėl specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas pagal to reglamento 30 straipsnio 2 dalį, taikomą mutatis mutandis dėl specifikacijos pakeitimo, |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) 2019/787 27 straipsnio 1 dalį Komisijai nebuvo pranešta apie prieštaravimą, todėl specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas pagal to reglamento 30 straipsnio 2 dalį, taikomą mutatis mutandis dėl specifikacijos pakeitimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Patvirtinamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Hamburger Kümmel“ specifikacijos pakeitimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 130, 2019 5 17, p. 1.

1

(2)  
  2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89 (OL L 39, 2008 2 13, p. 16).

2

(3)  
  OL C 46, 2021 2 9, p. 14.

3

---

| 2021 6 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 205/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/938

2021 m. birželio 4 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas („Cerise des coteaux du Ventoux“ (SGN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Cerise des coteaux du Ventoux“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Cerise des coteaux du Ventoux“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Cerise des coteaux du Ventoux“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Cerise des coteaux du Ventoux“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Cerise des coteaux du Ventoux“ (SGN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.6 klasei „Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 61, 2021 2 22, p. 27.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2021 6 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 205/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/939

2021 m. birželio 10 d.

kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų ir Saudo Arabijos Karalystės kilmės monoetilenglikoliui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 7 straipsnį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2020 m. spalio 14 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) ir Saudo Arabijos Karalystės (toliau – SAK) (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės monoetilenglikolio (toliau – MEG). Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2020 m. spalio 14 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) ir Saudo Arabijos Karalystės (toliau – SAK) (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės monoetilenglikolio (toliau – MEG). Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (2) | Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2020 m. rugpjūčio 31 d. Europos MEG gamintojų asociacijos apsaugos komiteto (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skundas pateiktas Sąjungos MEG pramonės vardu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta pakankamai dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2020 m. rugpjūčio 31 d. Europos MEG gamintojų asociacijos apsaugos komiteto (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skundas pateiktas Sąjungos MEG pramonės vardu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta pakankamai dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą.

| (3) | Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį Komisija išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu turėtų registruoti importą, dėl kurio vykdomas antidempingo tyrimas, nebent ji turi pakankamai įrodymų pagal 5 straipsnį, kad neįvykdyti 10 straipsnio 4 dalies c arba d punkto reikalavimai. |
| --- | --- |

(3)

Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį Komisija išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu turėtų registruoti importą, dėl kurio vykdomas antidempingo tyrimas, nebent ji turi pakankamai įrodymų pagal 5 straipsnį, kad neįvykdyti 10 straipsnio 4 dalies c arba d punkto reikalavimai.

| (4) | Nagrinėjamu atveju skundo pateikėjas neprašė registracijos, o Komisija nustatė, kad d punkto reikalavimai nebuvo įvykdyti, nes be tiriamuoju laikotarpiu žalą sukėlusio importo lygio vėliau importas dar smarkiau nedidėjo. Remiantis Eurostato duomenimis, vidutinė mėnesinė MEG importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis per pirmuosius penkis mėnesius po tyrimo inicijavimo (t. y. nuo 2020 m. lapkričio mėn. iki 2021 m. kovo mėn.) sumažėjo 15 proc., palyginti su vidutine mėnesine importo apimtimi tiriamuoju laikotarpiu. Atskirai tuo pačiu pagrindu importas iš JAV sumažėjo 30 proc., o importas iš SAK – 4 proc. Tai buvo susiję su laikinais trikdžiais 1) JAV, kur bendrovės susidūrė su ekstremaliomis oro sąlygomis, ir 2) Sąjungoje dėl mažėjančios paklausos dėl COVID. Todėl Komisija neregistravo importo išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(4)

Nagrinėjamu atveju skundo pateikėjas neprašė registracijos, o Komisija nustatė, kad d punkto reikalavimai nebuvo įvykdyti, nes be tiriamuoju laikotarpiu žalą sukėlusio importo lygio vėliau importas dar smarkiau nedidėjo. Remiantis Eurostato duomenimis, vidutinė mėnesinė MEG importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis per pirmuosius penkis mėnesius po tyrimo inicijavimo (t. y. nuo 2020 m. lapkričio mėn. iki 2021 m. kovo mėn.) sumažėjo 15 proc., palyginti su vidutine mėnesine importo apimtimi tiriamuoju laikotarpiu. Atskirai tuo pačiu pagrindu importas iš JAV sumažėjo 30 proc., o importas iš SAK – 4 proc. Tai buvo susiję su laikinais trikdžiais 1) JAV, kur bendrovės susidūrė su ekstremaliomis oro sąlygomis, ir 2) Sąjungoje dėl mažėjančios paklausos dėl COVID. Todėl Komisija neregistravo importo išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu.

1.2.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (5) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, prekiautojams ir naudotojams apie tyrimo inicijavimą ir paragino juos dalyvauti. |
| --- | --- |

(5)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, prekiautojams ir naudotojams apie tyrimo inicijavimą ir paragino juos dalyvauti.

| (6) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(6)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

| (7) | Buvo surengtas klausymas, kuriame „Saudi Basic Industries Corporation“ (toliau – SABIC) dalyvavo kartu su „Arabian Petrochemical Company“ (toliau – „Petrokemya“), „Eastern Petrochemical Company“ (toliau – SHARQ), „Jubail United Petrochemical Company“ (toliau – „United“), „SABIC Italia S.r.l“, „SABIC Petrochemicals B.V.“, „Saudi Kayan Petrochemical Company“ (toliau – „Saudi Kayan“), „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ (toliau – „Yanpet“) ir „Yanbu National Petrochemical Company“ (toliau – „Yansab“). |
| --- | --- |

(7)

Buvo surengtas klausymas, kuriame „Saudi Basic Industries Corporation“ (toliau – SABIC) dalyvavo kartu su „Arabian Petrochemical Company“ (toliau – „Petrokemya“), „Eastern Petrochemical Company“ (toliau – SHARQ), „Jubail United Petrochemical Company“ (toliau – „United“), „SABIC Italia S.r.l“, „SABIC Petrochemicals B.V.“, „Saudi Kayan Petrochemical Company“ (toliau – „Saudi Kayan“), „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ (toliau – „Yanpet“) ir „Yanbu National Petrochemical Company“ (toliau – „Yansab“).

| (8) | Taip pat buvo surengti klausymai, kuriuose dalyvavo „Arteco NV“ (toliau – „Arteco“), „Indorama Group“, „Oxyde Belgium BV“ (toliau – „Oxyde“), „Mitsubishi Corporation“ (toliau – „Mitsubishi“), Europos PET gamintojų komitetas (toliau – EPGK) ir „HELM AG“ (toliau – „Helm“). |
| --- | --- |

(8)

Taip pat buvo surengti klausymai, kuriuose dalyvavo „Arteco NV“ (toliau – „Arteco“), „Indorama Group“, „Oxyde Belgium BV“ (toliau – „Oxyde“), „Mitsubishi Corporation“ (toliau – „Mitsubishi“), Europos PET gamintojų komitetas (toliau – EPGK) ir „HELM AG“ (toliau – „Helm“).

1.3.   Pastabos dėl inicijavimo

Pastabos dėl inicijavimo

| (9) | Komisija gavo šių šalių pastabas dėl inicijavimo:






  — | SAK misijos, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija gavo šių šalių pastabas dėl inicijavimo:

—

SAK misijos,

| — | skundo pateikėjo, |
| --- | --- |

—

skundo pateikėjo,

| — | „ExxonMobil Petroleum & Chemical BV“ (toliau – „ExxonMobil“), |
| --- | --- |

—

„ExxonMobil Petroleum & Chemical BV“ (toliau – „ExxonMobil“),

| — | SABIC, kuri savo pastabas pateikė kartu su „Petrokemya“, SHARQ, „United“, „SABIC Italia S.r.l“, „SABIC Petrochemicals B.V.“, „Saudi Kayan“, „Yanpet“ ir „Yansab“, |
| --- | --- |

—

SABIC, kuri savo pastabas pateikė kartu su „Petrokemya“, SHARQ, „United“, „SABIC Italia S.r.l“, „SABIC Petrochemicals B.V.“, „Saudi Kayan“, „Yanpet“ ir „Yansab“,

| — | EPGK, |
| --- | --- |

—

EPGK,

| — | Europos sintetinių pluoštų asociacijos (toliau – CIRFS), |
| --- | --- |

—

Europos sintetinių pluoštų asociacijos (toliau – CIRFS),

| — | „Mitsubishi“, |
| --- | --- |

—

„Mitsubishi“,

| — | HELM, |
| --- | --- |

—

HELM,

| — | „Oxyde“, |
| --- | --- |

—

„Oxyde“,

| — | „Proviron Industries nv“ (toliau – „Proviron“) ir |
| --- | --- |

—

„Proviron Industries nv“ (toliau – „Proviron“) ir

| — | „Arteco“. |
| --- | --- |

—

„Arteco“.

1.3.1.   Pastabos dėl dempingo

Pastabos dėl dempingo

| (10) | Dėl dempingo vertinimo „Mitsubishi“ teigė, kad, atsižvelgiant į tai, jog kainų indeksai yra labai svarbūs parduodant MEG Sąjungoje, Komisija turėtų ištirti, ar tariamas dempingas nepriskirtinas sąmoningai vykdomai komercinei politikai, nes jį tiesiog ilgainiui lemia Sąjungos ir ne Sąjungos indeksų tendencijų skirtumai. Sutarčių kainos nustatomos derantis dėl nuolaidų įvairiems indeksams, o sutartys paprastai sudaromos vieniems arba dvejiems metams. Gamintojai, susitarę dėl kainų pagal vienų arba dvejų metų sutartį, nežinos, ar jų Sąjungos ir ne Sąjungos sutarčių kainos galiausiai skirsis, kol nebus atsiskaityta pagal sutartį ir nustatytos bei sumokėtos kainos. |
| --- | --- |

(10)

Dėl dempingo vertinimo „Mitsubishi“ teigė, kad, atsižvelgiant į tai, jog kainų indeksai yra labai svarbūs parduodant MEG Sąjungoje, Komisija turėtų ištirti, ar tariamas dempingas nepriskirtinas sąmoningai vykdomai komercinei politikai, nes jį tiesiog ilgainiui lemia Sąjungos ir ne Sąjungos indeksų tendencijų skirtumai. Sutarčių kainos nustatomos derantis dėl nuolaidų įvairiems indeksams, o sutartys paprastai sudaromos vieniems arba dvejiems metams. Gamintojai, susitarę dėl kainų pagal vienų arba dvejų metų sutartį, nežinos, ar jų Sąjungos ir ne Sąjungos sutarčių kainos galiausiai skirsis, kol nebus atsiskaityta pagal sutartį ir nustatytos bei sumokėtos kainos.

| (11) | Skundo pateikėjas atsakė, kad naudojamo Sąjungos kainos rodiklio vaidmuo yra pervertinamas ir neteisingai aiškinamas. Šis indeksas rodo kainą Sąjungoje tam tikru metu, kuri yra pasiūlos ir paklausos pusiausvyros, pagrįstos daugybe pirkėjų ir pardavėjų, rezultatas. Kadangi skundą pateikę Sąjungos gamintojai dalyvauja tik parduodant, jie negali kontroliuoti šio indekso ar juo manipuliuoti. |
| --- | --- |

(11)

Skundo pateikėjas atsakė, kad naudojamo Sąjungos kainos rodiklio vaidmuo yra pervertinamas ir neteisingai aiškinamas. Šis indeksas rodo kainą Sąjungoje tam tikru metu, kuri yra pasiūlos ir paklausos pusiausvyros, pagrįstos daugybe pirkėjų ir pardavėjų, rezultatas. Kadangi skundą pateikę Sąjungos gamintojai dalyvauja tik parduodant, jie negali kontroliuoti šio indekso ar juo manipuliuoti.

| (12) | Skundo pateikėjas atsakė primindamas, kad dempingo nustatymas yra visiškai objektyvus normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas. Ketinimo sąvoka nėra būdinga dempingo nustatymo taisyklėms. |
| --- | --- |

(12)

Skundo pateikėjas atsakė primindamas, kad dempingo nustatymas yra visiškai objektyvus normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas. Ketinimo sąvoka nėra būdinga dempingo nustatymo taisyklėms.

| (13) | Išanalizavus skundo pateikėjų pateiktus įrodymus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio principus nustatyta, kad skunde pateikta pakankamai įrodymų dėl dempingo ES rinkoje. |
| --- | --- |

(13)

Išanalizavus skundo pateikėjų pateiktus įrodymus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio principus nustatyta, kad skunde pateikta pakankamai įrodymų dėl dempingo ES rinkoje.

| (14) | Visų pirma skundo pateikėjas pateikė pakankamai eksporto kainos ir normaliosios vertės įrodymų, iš kurių matyti, kad dempingo skirtumai yra dideli. Duomenys, kuriais remiantis nustatyta normalioji vertė, buvo pagrįsti pakankamais įrodymais, kuriuos patvirtino Komisijos tarnybų atlikta analizė. Atlikdama dempingo analizę, Komisija atsižvelgė į būtinus koregavimus. Apibendrinant buvo nustatyta, kad, remiantis teisingu normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimu, dempingo skirtumai yra dideli. |
| --- | --- |

(14)

Visų pirma skundo pateikėjas pateikė pakankamai eksporto kainos ir normaliosios vertės įrodymų, iš kurių matyti, kad dempingo skirtumai yra dideli. Duomenys, kuriais remiantis nustatyta normalioji vertė, buvo pagrįsti pakankamais įrodymais, kuriuos patvirtino Komisijos tarnybų atlikta analizė. Atlikdama dempingo analizę, Komisija atsižvelgė į būtinus koregavimus. Apibendrinant buvo nustatyta, kad, remiantis teisingu normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimu, dempingo skirtumai yra dideli.

| (15) | Šiuo požiūriu Komisija sutinka su skundo pateikėju, kad ketinimo klausimas nėra būdingas ką tik apibūdintai teisės aktais nustatytai analizei. |
| --- | --- |

(15)

Šiuo požiūriu Komisija sutinka su skundo pateikėju, kad ketinimo klausimas nėra būdingas ką tik apibūdintai teisės aktais nustatytai analizei.

| (16) | SAK teigė, kad skundo pateikėjas neteisingai nustatė Saudo Arabijoje gaminamo MEG normaliąją vertę, remdamasis su Saudo Arabija nesusijusiais sąnaudų elementais, ir nepateikė teisingo normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo. |
| --- | --- |

(16)

SAK teigė, kad skundo pateikėjas neteisingai nustatė Saudo Arabijoje gaminamo MEG normaliąją vertę, remdamasis su Saudo Arabija nesusijusiais sąnaudų elementais, ir nepateikė teisingo normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo.

| (17) | SAK taip pat teigė, kad apskaičiuodamas normaliąją vertę skundo pateikėjas klaidingai įvertino faktines aplinkybes, nes i) SABIC negamina MEG (MEG gamintojai yra išvardyti skunde); ii) SABIC ir „Saudi Aramco“ skunde nagrinėjamu laikotarpiu nebuvo susijusios ir iii) Saudo Arabijos MEG gamintojai neperka etileno iš „Saudi Aramco“. |
| --- | --- |

(17)

SAK taip pat teigė, kad apskaičiuodamas normaliąją vertę skundo pateikėjas klaidingai įvertino faktines aplinkybes, nes i) SABIC negamina MEG (MEG gamintojai yra išvardyti skunde); ii) SABIC ir „Saudi Aramco“ skunde nagrinėjamu laikotarpiu nebuvo susijusios ir iii) Saudo Arabijos MEG gamintojai neperka etileno iš „Saudi Aramco“.

| (18) | Be to, skundo pateikėjas nebandė pritaikyti etileno pakaitinės vertės, naudotos normaliajai vertei apskaičiuoti, taip, kad ji būtų susijusi su faktinėmis gamybos sąnaudomis Saudo Arabijoje. |
| --- | --- |

(18)

Be to, skundo pateikėjas nebandė pritaikyti etileno pakaitinės vertės, naudotos normaliajai vertei apskaičiuoti, taip, kad ji būtų susijusi su faktinėmis gamybos sąnaudomis Saudo Arabijoje.

| (19) | Be to, skundo pateikėjas nurodė, kad vidutinis elektros energijos tarifas yra 0,067 EUR/kWh, o paskelbtas elektros energijos tarifas atitinka 0,043 EUR/kWh. |
| --- | --- |

(19)

Be to, skundo pateikėjas nurodė, kad vidutinis elektros energijos tarifas yra 0,067 EUR/kWh, o paskelbtas elektros energijos tarifas atitinka 0,043 EUR/kWh.

| (20) | Visos šios pirmosios pastabos buvo pakartotos SABIC pastabose. |
| --- | --- |

(20)

Visos šios pirmosios pastabos buvo pakartotos SABIC pastabose.

| (21) | Primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalį skunde turi būti pateikta tokia informacija, kurią pagrįstai turi skundo pateikėjas. Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad pagal teisinį įrodymų, kurie reikalingi skundui, standartą („pakankami prima facie“ įrodymai) akivaizdu, kad skunde pateiktos informacijos kiekis ir kokybė nėra tokie patys, kokie yra pasibaigus tyrimui. Pateikiant skundą nėra būtina, kad tyrimą atliekanti institucija (šiuo atveju – Komisija) turėtų tuos pačius dempingo ir žalos įrodymus (pagal 2 ir 3 straipsnius), kurie būtų būtini norint pagrįsti laikinųjų ar galutinių antidempingo (toliau – AD) muitų nustatymą. AD tyrimas yra procesas, kurio metu tikrumas dėl duomenų, būtinų priemonei priimti arba tyrimui nutraukti, pasiekiamas laipsniškai atliekant tyrimą. Neatmetama galimybė, kad nuo skundo pateikimo iki tyrimo pabaigos bus pokyčių. Tačiau nemanoma, kad tokie pokyčiai turi įtakos bendrai išvadai, jog bylą reikia tirti, nes yra pakankamai žalingo dempingo įrodymų. |
| --- | --- |

(21)

Primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalį skunde turi būti pateikta tokia informacija, kurią pagrįstai turi skundo pateikėjas. Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad pagal teisinį įrodymų, kurie reikalingi skundui, standartą („pakankami prima facie“ įrodymai) akivaizdu, kad skunde pateiktos informacijos kiekis ir kokybė nėra tokie patys, kokie yra pasibaigus tyrimui. Pateikiant skundą nėra būtina, kad tyrimą atliekanti institucija (šiuo atveju – Komisija) turėtų tuos pačius dempingo ir žalos įrodymus (pagal 2 ir 3 straipsnius), kurie būtų būtini norint pagrįsti laikinųjų ar galutinių antidempingo (toliau – AD) muitų nustatymą. AD tyrimas yra procesas, kurio metu tikrumas dėl duomenų, būtinų priemonei priimti arba tyrimui nutraukti, pasiekiamas laipsniškai atliekant tyrimą. Neatmetama galimybė, kad nuo skundo pateikimo iki tyrimo pabaigos bus pokyčių. Tačiau nemanoma, kad tokie pokyčiai turi įtakos bendrai išvadai, jog bylą reikia tirti, nes yra pakankamai žalingo dempingo įrodymų.

prima facie

| (22) | Šiuo atžvilgiu buvo laikoma, kad pateikta informacija apie sąnaudas yra pakankamai tinkama ir tiksli, kad būtų galima nustatyti normaliąją vertę, atsižvelgiant į prima facie aplinkybes inicijavimo metu ir pareiškėjo turimus įrodymus. |
| --- | --- |

(22)

Šiuo atžvilgiu buvo laikoma, kad pateikta informacija apie sąnaudas yra pakankamai tinkama ir tiksli, kad būtų galima nustatyti normaliąją vertę, atsižvelgiant į prima facie aplinkybes inicijavimo metu ir pareiškėjo turimus įrodymus.

prima facie

| (23) | Dėl SAK teiginių, susijusių su faktine skundo informacija, Komisija pabrėžia, kad etilenas yra pagrindinė MEG gamybos žaliava ir kad skundo pateikėjas teisingai nurodė, jog etileno tiekimo grandinė Saudo Arabijoje buvo vertikaliai integruota dar prieš „Saudi Aramco“ įsigyjant SABIC. |
| --- | --- |

(23)

Dėl SAK teiginių, susijusių su faktine skundo informacija, Komisija pabrėžia, kad etilenas yra pagrindinė MEG gamybos žaliava ir kad skundo pateikėjas teisingai nurodė, jog etileno tiekimo grandinė Saudo Arabijoje buvo vertikaliai integruota dar prieš „Saudi Aramco“ įsigyjant SABIC.

| (24) | Antra, SAK ir SABIC teigia, kad skunde pateiktas normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas nėra teisingas, nes skundo pateikėjas jį atliko ne gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Iš tikrųjų, Saudo Arabijos teigimu, buvo lyginama FOB eksporto kaina, nes iš CIF statistinės vertės buvo atimti tik apskaičiuoti frachto mokesčiai, ir apskaičiuota normalioji vertė, į kurią neabejotinai buvo įtrauktos tiesioginės pardavimo sąnaudos. |
| --- | --- |

(24)

Antra, SAK ir SABIC teigia, kad skunde pateiktas normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas nėra teisingas, nes skundo pateikėjas jį atliko ne gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Iš tikrųjų, Saudo Arabijos teigimu, buvo lyginama FOB eksporto kaina, nes iš CIF statistinės vertės buvo atimti tik apskaičiuoti frachto mokesčiai, ir apskaičiuota normalioji vertė, į kurią neabejotinai buvo įtrauktos tiesioginės pardavimo sąnaudos.

| (25) | Dėl normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo Komisija primena, kad skunde apskaičiuotas dempingo skirtumas nebūtinai atspindi tikslų dempingo lygį, kuris bus apskaičiuotas atliekant tyrimą pagal kiekvieną sandorį ir rūšį. |
| --- | --- |

(25)

Dėl normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo Komisija primena, kad skunde apskaičiuotas dempingo skirtumas nebūtinai atspindi tikslų dempingo lygį, kuris bus apskaičiuotas atliekant tyrimą pagal kiekvieną sandorį ir rūšį.

| (26) | Tačiau, atsižvelgiant į turimą informaciją, skundo pateikėjas pateikė pakankamai įrodymų apie eksporto kainą ir normaliąją vertę, rodančių, kad dempingas buvo vykdomas. Duomenys, kuriais remiantis buvo nustatyta normalioji vertė, buvo pagrįsti pakankamais įrodymais, kuriuos patvirtino Komisijos tarnybų analizė, o analizuodama dempingą Komisija atsižvelgė į būtinus koregavimus. |
| --- | --- |

(26)

Tačiau, atsižvelgiant į turimą informaciją, skundo pateikėjas pateikė pakankamai įrodymų apie eksporto kainą ir normaliąją vertę, rodančių, kad dempingas buvo vykdomas. Duomenys, kuriais remiantis buvo nustatyta normalioji vertė, buvo pagrįsti pakankamais įrodymais, kuriuos patvirtino Komisijos tarnybų analizė, o analizuodama dempingą Komisija atsižvelgė į būtinus koregavimus.

| (27) | „ExxonMobil“, kaip ir Saudo Arabija bei SABIC, prieštaravo skunde apibūdintam monoetilenglikolio gamybos sąnaudų Saudo Arabijoje, ypač etileno žaliavos, apskaičiavimui. |
| --- | --- |

(27)

„ExxonMobil“, kaip ir Saudo Arabija bei SABIC, prieštaravo skunde apibūdintam monoetilenglikolio gamybos sąnaudų Saudo Arabijoje, ypač etileno žaliavos, apskaičiavimui.

| (28) | Ji pabrėžė, kad etileno gamybos sąnaudas visų pirma lemia garinio krekingo krosnyje naudojamos žaliavos rūšis, o tokių žaliavų sąnaudos gali labai skirtis. |
| --- | --- |

(28)

Ji pabrėžė, kad etileno gamybos sąnaudas visų pirma lemia garinio krekingo krosnyje naudojamos žaliavos rūšis, o tokių žaliavų sąnaudos gali labai skirtis.

| (29) | „ExxonMobil“ ir SABIC bendroji įmonė „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ (toliau – „Yanpet“) žaliavą perka iš „Saudi Aramco“. Vietoj to skundo pateikėjas nurodė etileno kainą Azijos rinkoje, kuri netinka etileno kainai Saudo Arabijoje, kurioje etileno gamybos sąnaudos yra daug mažesnės nei Azijoje, nustatyti. |
| --- | --- |

(29)

„ExxonMobil“ ir SABIC bendroji įmonė „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ (toliau – „Yanpet“) žaliavą perka iš „Saudi Aramco“. Vietoj to skundo pateikėjas nurodė etileno kainą Azijos rinkoje, kuri netinka etileno kainai Saudo Arabijoje, kurioje etileno gamybos sąnaudos yra daug mažesnės nei Azijoje, nustatyti.

| (30) | Iš tiesų pagrindinė etileno gamybos „Yanpet“ garinio krekingo krosnyse žaliava yra etanas, o Azijos ir Sąjungos garo krekingo krosnyse paprastai naudojamas pirminis benzinas. |
| --- | --- |

(30)

Iš tiesų pagrindinė etileno gamybos „Yanpet“ garinio krekingo krosnyse žaliava yra etanas, o Azijos ir Sąjungos garo krekingo krosnyse paprastai naudojamas pirminis benzinas.

| (31) | Todėl skundo pateikėjo teiginys, kad gamybos procesai visose šalyse yra panašūs, „ExxonMobil“ nuomone, yra klaidinantis. |
| --- | --- |

(31)

Todėl skundo pateikėjo teiginys, kad gamybos procesai visose šalyse yra panašūs, „ExxonMobil“ nuomone, yra klaidinantis.

| (32) | Visų pirma, etileno gamyba iš pirminio benzino paprastai yra brangesnė nei iš etano, todėl Sąjungos gamybos sąnaudos yra didesnės, palyginti su Saudo Arabijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų sąnaudomis, nes abiejose šalyse daugiausia naudojama etano žaliava. |
| --- | --- |

(32)

Visų pirma, etileno gamyba iš pirminio benzino paprastai yra brangesnė nei iš etano, todėl Sąjungos gamybos sąnaudos yra didesnės, palyginti su Saudo Arabijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų sąnaudomis, nes abiejose šalyse daugiausia naudojama etano žaliava.

| (33) | Be to, naudojant Azijos kainą neatsižvelgiama į kitokią integruoto gamintojo, kuris gamina ir etileną, ir monoetilenglikolį, pavyzdžiui, „Yanpet“, padėtį. |
| --- | --- |

(33)

Be to, naudojant Azijos kainą neatsižvelgiama į kitokią integruoto gamintojo, kuris gamina ir etileną, ir monoetilenglikolį, pavyzdžiui, „Yanpet“, padėtį.

| (34) | Komisija pripažino, kad etileno gamyba skiriasi, tačiau nemanė, kad dėl tokio žaliavų sąnaudų skirtumo Sąjungos ir SAK pramonės padėtis iš esmės skiriasi ir yra nepalyginama. |
| --- | --- |

(34)

Komisija pripažino, kad etileno gamyba skiriasi, tačiau nemanė, kad dėl tokio žaliavų sąnaudų skirtumo Sąjungos ir SAK pramonės padėtis iš esmės skiriasi ir yra nepalyginama.

| (35) | Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad skundo pateikėjas, atsižvelgdamas į turimą informaciją, pateikė pakankamai dempingo įrodymų, pateisinančių tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(35)

Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad skundo pateikėjas, atsižvelgdamas į turimą informaciją, pateikė pakankamai dempingo įrodymų, pateisinančių tyrimo inicijavimą.

1.3.2.   Pastabos dėl žalos

Pastabos dėl žalos

| (36) | SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad skunde pateikti prašymai laikyti konfidencialiais, pvz., duomenis apie bendrą MEG suvartojimą Sąjungoje ir makroekonominius rodiklius, kurie grindžiami 12 Sąjungos MEG gamintojų duomenimis, yra nepagrįsti. Be to, SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad skundo pateikėjas nepateikė nekonfidencialių konfidencialiai pateiktos informacijos, pavyzdžiui, informacijos apie uždarąją rinką, santraukų. Be to, buvo teigiama, kad skundo pateikėjo ribotas informacijos atskleidimas ir tai, kad Komisija neužtikrina aiškių taisyklių, kaip elgtis su konfidencialia informacija, vykdymo, pažeidžia SAK teises į gynybą. |
| --- | --- |

(36)

SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad skunde pateikti prašymai laikyti konfidencialiais, pvz., duomenis apie bendrą MEG suvartojimą Sąjungoje ir makroekonominius rodiklius, kurie grindžiami 12 Sąjungos MEG gamintojų duomenimis, yra nepagrįsti. Be to, SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad skundo pateikėjas nepateikė nekonfidencialių konfidencialiai pateiktos informacijos, pavyzdžiui, informacijos apie uždarąją rinką, santraukų. Be to, buvo teigiama, kad skundo pateikėjo ribotas informacijos atskleidimas ir tai, kad Komisija neužtikrina aiškių taisyklių, kaip elgtis su konfidencialia informacija, vykdymo, pažeidžia SAK teises į gynybą.

| (37) | Komisija laikėsi nuomonės, kad skundo suinteresuotosioms šalims susipažinti pateiktoje bylos versijoje buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir naudingos nekonfidencialios duomenų, kurie pateikti konfidencialiai, santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu. Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO Antidempingo susitarimo 6 straipsnio 5 dalį leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. Šioms kategorijoms priskiriama informacija, kuri pateikta konfidencialiai ir nurodyta ribotuose skundo prieduose. Bet kuriuo atveju skundo pateikėjas atskleidė papildomą informaciją šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(37)

Komisija laikėsi nuomonės, kad skundo suinteresuotosioms šalims susipažinti pateiktoje bylos versijoje buvo pateikti visi esminiai įrodymai ir naudingos nekonfidencialios duomenų, kurie pateikti konfidencialiai, santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu. Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO Antidempingo susitarimo 6 straipsnio 5 dalį leidžiama saugoti konfidencialią informaciją, jei jos atskleidimas suteiktų didelį konkurencinį pranašumą konkurentui arba labai neigiamai paveiktų informaciją suteikusįjį asmenį arba asmenį, iš kurio šis gavo informaciją. Šioms kategorijoms priskiriama informacija, kuri pateikta konfidencialiai ir nurodyta ribotuose skundo prieduose. Bet kuriuo atveju skundo pateikėjas atskleidė papildomą informaciją šiuo klausimu.

| (38) | Saudo Arabijos Karalystės atstovybė ginčijo importo į Jungtinę Karalystę įtraukimą į skundą ir tyrimo aprėptį. |
| --- | --- |

(38)

Saudo Arabijos Karalystės atstovybė ginčijo importo į Jungtinę Karalystę įtraukimą į skundą ir tyrimo aprėptį.

| (39) | 2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Sąjungos. Sąjunga ir Jungtinė Karalystė bendrai susitarė dėl pereinamojo laikotarpio, kuriuo Jungtinei Karalystei buvo toliau taikoma Sąjungos teisė ir kuris baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d. (3) Skundas buvo grindžiamas ES 28 duomenimis, nes buvo pateiktas iki pereinamojo laikotarpio pabaigos. Nuo 2021 m. sausio 1 d. Jungtinės Karalystės bendrovės ir asociacijos nebelaikomos prekybos apsaugos tyrimų suinteresuotosiomis šalimis. Todėl tyrimas buvo atliktas remiantis ES 27 duomenimis. |
| --- | --- |

(39)

2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Sąjungos. Sąjunga ir Jungtinė Karalystė bendrai susitarė dėl pereinamojo laikotarpio, kuriuo Jungtinei Karalystei buvo toliau taikoma Sąjungos teisė ir kuris baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d. (3) Skundas buvo grindžiamas ES 28 duomenimis, nes buvo pateiktas iki pereinamojo laikotarpio pabaigos. Nuo 2021 m. sausio 1 d. Jungtinės Karalystės bendrovės ir asociacijos nebelaikomos prekybos apsaugos tyrimų suinteresuotosiomis šalimis. Todėl tyrimas buvo atliktas remiantis ES 27 duomenimis.

3

| (40) | SABIC manė, kad yra nemažai neatsakytų klausimų dėl padėties apskaičiavimo patikimumo ir bendro skundų pateikėjų reprezentatyvumo. Šiuo atžvilgiu SABIC tvirtino, kad vienas iš skundo pateikėjų nuolat importavo MEG iš SAK, todėl jis neturėjo būti įtrauktas į skundą. Be to, su prašymui pritariančiu Sąjungos gamintoju susijusi bendrovė taip pat importavo MEG iš SAK, todėl, jei šioms bendrovėms buvo padaryta žala, tai buvo jų pačių padaryta žala. SABIC taip pat tvirtino, kad kitas MEG gamintojas kreipėsi į SABIC dėl MEG iš SAK pardavimo į Sąjungą. Be to, SABIC tvirtino, kad „BASF SE“ ir „Ineos Lavera“ nėra skundo pateikėjai ir kad dėl riboto skundą pateikusių Sąjungos gamintojų skaičiaus kyla abejonių dėl jų reprezentatyvumo. SABIC taip pat tvirtino, kad Komisija turėtų ištirti priežastį, dėl kurios bendrovė IQOXE nebuvo įtraukta į skundą, siekiant užtikrinti, jog IQOXE nebuvo įtraukta ne dėl 2020 m. sausio mėn. įvykusio incidento. „Oxyde“ taip pat iškėlė klausimą dėl kitų Sąjungos gamintojų nebendradarbiavimo. |
| --- | --- |

(40)

SABIC manė, kad yra nemažai neatsakytų klausimų dėl padėties apskaičiavimo patikimumo ir bendro skundų pateikėjų reprezentatyvumo. Šiuo atžvilgiu SABIC tvirtino, kad vienas iš skundo pateikėjų nuolat importavo MEG iš SAK, todėl jis neturėjo būti įtrauktas į skundą. Be to, su prašymui pritariančiu Sąjungos gamintoju susijusi bendrovė taip pat importavo MEG iš SAK, todėl, jei šioms bendrovėms buvo padaryta žala, tai buvo jų pačių padaryta žala. SABIC taip pat tvirtino, kad kitas MEG gamintojas kreipėsi į SABIC dėl MEG iš SAK pardavimo į Sąjungą. Be to, SABIC tvirtino, kad „BASF SE“ ir „Ineos Lavera“ nėra skundo pateikėjai ir kad dėl riboto skundą pateikusių Sąjungos gamintojų skaičiaus kyla abejonių dėl jų reprezentatyvumo. SABIC taip pat tvirtino, kad Komisija turėtų ištirti priežastį, dėl kurios bendrovė IQOXE nebuvo įtraukta į skundą, siekiant užtikrinti, jog IQOXE nebuvo įtraukta ne dėl 2020 m. sausio mėn. įvykusio incidento. „Oxyde“ taip pat iškėlė klausimą dėl kitų Sąjungos gamintojų nebendradarbiavimo.

| (41) | Komisija primena, kad atliekant tyrimą buvo kreiptasi į visus skunde nurodytus ir Komisijai kitaip žinomus Sąjungos gamintojus prieš inicijuojant tyrimą, siekiant išsiaiškinti, ar jie pritaria skundui, ar jam prieštarauja. Šis apskaičiavimas buvo grindžiamas pagaminto MEG kiekiais, nurodytais individualiose tokių gamintojų ir gamintojų asociacijų deklaracijose, ir skunde pateikta informacija, įskaitant informaciją apie visą Sąjungos gamybą. Todėl inicijavimo etape buvo padaryta išvada, kad pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalies sąlygos buvo įvykdytos. |
| --- | --- |

(41)

Komisija primena, kad atliekant tyrimą buvo kreiptasi į visus skunde nurodytus ir Komisijai kitaip žinomus Sąjungos gamintojus prieš inicijuojant tyrimą, siekiant išsiaiškinti, ar jie pritaria skundui, ar jam prieštarauja. Šis apskaičiavimas buvo grindžiamas pagaminto MEG kiekiais, nurodytais individualiose tokių gamintojų ir gamintojų asociacijų deklaracijose, ir skunde pateikta informacija, įskaitant informaciją apie visą Sąjungos gamybą. Todėl inicijavimo etape buvo padaryta išvada, kad pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalies sąlygos buvo įvykdytos.

| (42) | Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalis gamintojai, kurie yra susiję su eksportuotojais ar importuotojais ir (arba) patys importuoja produktą tariamai dempingo kaina, gali būti nepriskiriami Sąjungos pramonei, jei jų ryšis su produkto dempingo kaina eksportuotojais ar importuotojais ir (arba) jų importuojamas produktas yra tokie, kad jie elgiasi kitaip nei nesusiję gamintojai. Atliekant analizę prieš inicijavimą nebuvo nustatyta jokių priežasčių, dėl kurių skundą pateikę gamintojai negalėtų būti įtraukti į Sąjungos pramonės apibrėžtį. Be to, Komisija įvertino šį aspektą atlikdama tyrimą, kaip nurodyta 135–140 konstatuojamosiose dalyse. Teiginys, kad „BASF SE“ ir „Ineos Lavera“ nebuvo įtrauktos į skundą, yra faktiškai neteisingas. Kaip nurodyta nekonfidencialios skundo versijos A-1 priede, šie du gamintojai įtraukti į skundą. |
| --- | --- |

(42)

Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalis gamintojai, kurie yra susiję su eksportuotojais ar importuotojais ir (arba) patys importuoja produktą tariamai dempingo kaina, gali būti nepriskiriami Sąjungos pramonei, jei jų ryšis su produkto dempingo kaina eksportuotojais ar importuotojais ir (arba) jų importuojamas produktas yra tokie, kad jie elgiasi kitaip nei nesusiję gamintojai. Atliekant analizę prieš inicijavimą nebuvo nustatyta jokių priežasčių, dėl kurių skundą pateikę gamintojai negalėtų būti įtraukti į Sąjungos pramonės apibrėžtį. Be to, Komisija įvertino šį aspektą atlikdama tyrimą, kaip nurodyta 135–140 konstatuojamosiose dalyse. Teiginys, kad „BASF SE“ ir „Ineos Lavera“ nebuvo įtrauktos į skundą, yra faktiškai neteisingas. Kaip nurodyta nekonfidencialios skundo versijos A-1 priede, šie du gamintojai įtraukti į skundą.

| (43) | SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad nebuvo jokio faktinio ar teisinio pagrindo sumuoti importą iš SAK ir JAV, be to, šiam importui turėjo įtakos skirtinga dinamika, jo tendencijos Sąjungoje buvo skirtingos ir dėl importo iš SAK nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos kainos, o dėl importo iš JAV kainos buvo priverstinai mažinamos. |
| --- | --- |

(43)

SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad nebuvo jokio faktinio ar teisinio pagrindo sumuoti importą iš SAK ir JAV, be to, šiam importui turėjo įtakos skirtinga dinamika, jo tendencijos Sąjungoje buvo skirtingos ir dėl importo iš SAK nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos kainos, o dėl importo iš JAV kainos buvo priverstinai mažinamos.

| (44) | Atlikusi atitinkamą analizę Komisija nustatė, kad pateikiant skundą nagrinėjamųjų šalių sumavimo sąlygos buvo įvykdytos remiantis turima informacija ir statistiniais duomenimis. Nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis. Kaip matyti iš turimų oficialių importo statistinių duomenų, importo dempingo kaina apimtis iš visų nagrinėjamųjų šalių nebuvo nedidelė (didesnė nei de minimis). Be to, MEG yra prekė, o iš SAK ir JAV importuojamų produktų ir Sąjungos pramonės produktų konkurencija yra vienoda ir griežtai pagrįsta kaina, neatsižvelgiant į pardavimo kanalus. Tai, kad skunde nenurodytas priverstinis kainų mažinimas dėl importo iš SAK, nereiškia, kad nėra poveikio kainoms. Todėl inicijavimo etape buvo padaryta išvada, kad pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies sąlygos buvo įvykdytos. |
| --- | --- |

(44)

Atlikusi atitinkamą analizę Komisija nustatė, kad pateikiant skundą nagrinėjamųjų šalių sumavimo sąlygos buvo įvykdytos remiantis turima informacija ir statistiniais duomenimis. Nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis. Kaip matyti iš turimų oficialių importo statistinių duomenų, importo dempingo kaina apimtis iš visų nagrinėjamųjų šalių nebuvo nedidelė (didesnė nei de minimis). Be to, MEG yra prekė, o iš SAK ir JAV importuojamų produktų ir Sąjungos pramonės produktų konkurencija yra vienoda ir griežtai pagrįsta kaina, neatsižvelgiant į pardavimo kanalus. Tai, kad skunde nenurodytas priverstinis kainų mažinimas dėl importo iš SAK, nereiškia, kad nėra poveikio kainoms. Todėl inicijavimo etape buvo padaryta išvada, kad pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies sąlygos buvo įvykdytos.

de minimis

de minimis

| (45) | SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė tvirtino, kad skundo pateikėjas objektyviai neįvertino žalos pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį, o materialinė žala nebuvo pagrįsta faktine informacija. Vertinant žalą ir priežastinį ryšį remiantis skirtingų laikotarpių, t. y. 2017 m., 2018 m. ir 2019 m. sausio–gruodžio mėn. ir 2019 m. balandžio mėn. – 2020 m. kovo mėn. duomenų palyginimu, nebuvo galima susidaryti tikslaus ir objektyvaus vaizdo, nes 2019 m. ir tiriamasis laikotarpis didžiąja dalimi sutampa, o vietoj to, vertinant žalą ir priežastinį ryšį, turėjo būti nagrinėjami 2016 m. balandžio mėn. – 2017 m. kovo mėn., 2017 m. balandžio mėn. – 2018 m. kovo mėn., 2018 m. balandžio mėn. – 2019 m. kovo mėn. ir 2019 m. balandžio mėn. – 2020 m. kovo mėn. duomenys. Be to, buvo teigiama, kad palyginimas buvo iškreiptas dėl MEG pardavimų sezoniškumo ir cikliškumo. Taip pat buvo tvirtinama, kad skundo pateikėjo pateikti makroekonominiai duomenys apie visą vidaus pramonę rodė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jos rezultatai buvo geri, o mikroekonominiai rodikliai, susiję tik su skundo pateikėju, buvo prastesni, palyginti su kitais Sąjungos MEG gamintojais, todėl taip pat kilo abejonių dėl skundo pateikėjo reprezentatyvumo. Be to, buvo teigiama, kad skundo pateikėjas nepateikė jokių įrodymų, jog jo pelningumas sumažėjo dėl importo daromo spaudimo, dėl kurio kainos mažėjo sparčiau, palyginti su žaliavų sąnaudomis. SABIC taip pat tvirtino, kad skundo pateikėjas nepateikė tikslaus padėties vaizdo, nes apskaičiavo tik pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumą, ir kad skundo pateikėjas tinkamai nepagrindė, kodėl į Sąjungos suvartojimą neįtraukė uždarosios rinkos. Be to, nepateikdama įrodymų, SABIC tvirtino, kad 2017 ir 2018 m. užfiksuoti dideli Sąjungos pramonės pardavimo vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumo skirtumai galėjo būti iki 2017 m. veikusio kartelio pasekmė, todėl atliekant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis analizę nebūtų tinkama naudoti 18 proc. pelno skirtumą, nes šis pelningumas grindžiamas 2016 m. duomenimis, kai kartelis veikė visu pajėgumu. Saudo Arabijos Karalystės atstovybė taip pat tvirtino, kad priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo apskaičiavimas remiantis pelnu, kuris neatrodo pagrįstas tinkamu pelningumu, kelia abejonių. |
| --- | --- |

(45)

SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė tvirtino, kad skundo pateikėjas objektyviai neįvertino žalos pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį, o materialinė žala nebuvo pagrįsta faktine informacija. Vertinant žalą ir priežastinį ryšį remiantis skirtingų laikotarpių, t. y. 2017 m., 2018 m. ir 2019 m. sausio–gruodžio mėn. ir 2019 m. balandžio mėn. – 2020 m. kovo mėn. duomenų palyginimu, nebuvo galima susidaryti tikslaus ir objektyvaus vaizdo, nes 2019 m. ir tiriamasis laikotarpis didžiąja dalimi sutampa, o vietoj to, vertinant žalą ir priežastinį ryšį, turėjo būti nagrinėjami 2016 m. balandžio mėn. – 2017 m. kovo mėn., 2017 m. balandžio mėn. – 2018 m. kovo mėn., 2018 m. balandžio mėn. – 2019 m. kovo mėn. ir 2019 m. balandžio mėn. – 2020 m. kovo mėn. duomenys. Be to, buvo teigiama, kad palyginimas buvo iškreiptas dėl MEG pardavimų sezoniškumo ir cikliškumo. Taip pat buvo tvirtinama, kad skundo pateikėjo pateikti makroekonominiai duomenys apie visą vidaus pramonę rodė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jos rezultatai buvo geri, o mikroekonominiai rodikliai, susiję tik su skundo pateikėju, buvo prastesni, palyginti su kitais Sąjungos MEG gamintojais, todėl taip pat kilo abejonių dėl skundo pateikėjo reprezentatyvumo. Be to, buvo teigiama, kad skundo pateikėjas nepateikė jokių įrodymų, jog jo pelningumas sumažėjo dėl importo daromo spaudimo, dėl kurio kainos mažėjo sparčiau, palyginti su žaliavų sąnaudomis. SABIC taip pat tvirtino, kad skundo pateikėjas nepateikė tikslaus padėties vaizdo, nes apskaičiavo tik pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumą, ir kad skundo pateikėjas tinkamai nepagrindė, kodėl į Sąjungos suvartojimą neįtraukė uždarosios rinkos. Be to, nepateikdama įrodymų, SABIC tvirtino, kad 2017 ir 2018 m. užfiksuoti dideli Sąjungos pramonės pardavimo vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumo skirtumai galėjo būti iki 2017 m. veikusio kartelio pasekmė, todėl atliekant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis analizę nebūtų tinkama naudoti 18 proc. pelno skirtumą, nes šis pelningumas grindžiamas 2016 m. duomenimis, kai kartelis veikė visu pajėgumu. Saudo Arabijos Karalystės atstovybė taip pat tvirtino, kad priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo apskaičiavimas remiantis pelnu, kuris neatrodo pagrįstas tinkamu pelningumu, kelia abejonių.

| (46) | Preliminariai primenama, kad norint prima facie nustatyti materialinę žalą, reikia išnagrinėti, be kita ko, atitinkamus veiksnius, kaip aprašyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalies d punkte. Iš tiesų pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalies formuluotę skunde turi būti pateikta informacija apie įtariamo importo dempingo kaina apimties pokyčius, tokio importo poveikį panašaus produkto kainoms Sąjungos rinkoje ir tokio importo lemiamą poveikį Sąjungos pramonei pagal Sąjungos pramonės būklę rodančius atitinkamus (ne būtinai visus) veiksnius ir rodiklius, pavyzdžiui, išvardytus 3 straipsnio 3 ir 5 dalyse. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad sąrašas nėra išsamus, be to, jokie iš išvardytų veiksnių nėra būtinai lemiami. Todėl nebūtinai visi rodikliai turi blogėti, kad būtų prima facie įrodyta materialinė žala. Be to, kitų veiksnių, galinčių turėti įtakos Sąjungos pramonei, buvimas nebūtinai reiškia, kad importo dempingo poveikis šiai pramonei nėra didelis. |
| --- | --- |

(46)

Preliminariai primenama, kad norint prima facie nustatyti materialinę žalą, reikia išnagrinėti, be kita ko, atitinkamus veiksnius, kaip aprašyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalies d punkte. Iš tiesų pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalies formuluotę skunde turi būti pateikta informacija apie įtariamo importo dempingo kaina apimties pokyčius, tokio importo poveikį panašaus produkto kainoms Sąjungos rinkoje ir tokio importo lemiamą poveikį Sąjungos pramonei pagal Sąjungos pramonės būklę rodančius atitinkamus (ne būtinai visus) veiksnius ir rodiklius, pavyzdžiui, išvardytus 3 straipsnio 3 ir 5 dalyse. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad sąrašas nėra išsamus, be to, jokie iš išvardytų veiksnių nėra būtinai lemiami. Todėl nebūtinai visi rodikliai turi blogėti, kad būtų prima facie įrodyta materialinė žala. Be to, kitų veiksnių, galinčių turėti įtakos Sąjungos pramonei, buvimas nebūtinai reiškia, kad importo dempingo poveikis šiai pramonei nėra didelis.

prima facie

prima facie

| (47) | Komisijos atlikta skundo konkrečios žalos analizė parodė, kad yra pakankamai įrodymų, jog į Sąjungos rinką (tiek absoliučiai, tiek santykine verte) vis labiau skverbiasi importas iš SAK ir JAV kainomis, dėl kurių priverstinai mažinamos (JAV importo atveju) Sąjungos pramonės kainos ir priverstinai parduodama gerokai mažesnėmis kainomis. Atrodo, kad tai turėjo reikšmingą žalingą poveikį Sąjungos pramonės būklei, kaip matyti, pavyzdžiui, iš sumažėjusios gamybos, pardavimo ir rinkos dalies, pablogėjusių finansinių rezultatų arba Sąjungos pramonės taikomų kainų lygio. Dėl argumento dėl nagrinėjamojo laikotarpio ir tiriamojo laikotarpio pasakytina, kad Komisija paprastai pasirenka vienų metų ir trejų ankstesnių kalendorinių metų tiriamąjį laikotarpį, taip pat ir skundo nagrinėjimo etape. Dėl SABIC pastabos apie pardavimą uždarojoje rinkoje skundo pateikėjas pateikė įrodymų apie pardavimą uždarojoje rinkoje. Todėl buvo nagrinėjama visa rinka, o analizuojant tam tikrus žalos aspektus daugiausia dėmesio buvo skiriama laisvajai rinkai. Vėliau Komisija, atlikusi turimos informacijos analizę, be kita ko, nustatė, kad laisvoji ir uždaroji rinkos yra atskirtos. Dėl teiginio, kad pelningumo dėl priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis apskaičiavimas nebuvo tikslus, nes buvo pagrįstas netinkamu pelno dydžiu, pažymima, kad Komisiją tenkino skundo pateikėjo pateikti įrodymai dėl priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis ir ji juos laikė pakankamais prima facie įrodymais. |
| --- | --- |

(47)

Komisijos atlikta skundo konkrečios žalos analizė parodė, kad yra pakankamai įrodymų, jog į Sąjungos rinką (tiek absoliučiai, tiek santykine verte) vis labiau skverbiasi importas iš SAK ir JAV kainomis, dėl kurių priverstinai mažinamos (JAV importo atveju) Sąjungos pramonės kainos ir priverstinai parduodama gerokai mažesnėmis kainomis. Atrodo, kad tai turėjo reikšmingą žalingą poveikį Sąjungos pramonės būklei, kaip matyti, pavyzdžiui, iš sumažėjusios gamybos, pardavimo ir rinkos dalies, pablogėjusių finansinių rezultatų arba Sąjungos pramonės taikomų kainų lygio. Dėl argumento dėl nagrinėjamojo laikotarpio ir tiriamojo laikotarpio pasakytina, kad Komisija paprastai pasirenka vienų metų ir trejų ankstesnių kalendorinių metų tiriamąjį laikotarpį, taip pat ir skundo nagrinėjimo etape. Dėl SABIC pastabos apie pardavimą uždarojoje rinkoje skundo pateikėjas pateikė įrodymų apie pardavimą uždarojoje rinkoje. Todėl buvo nagrinėjama visa rinka, o analizuojant tam tikrus žalos aspektus daugiausia dėmesio buvo skiriama laisvajai rinkai. Vėliau Komisija, atlikusi turimos informacijos analizę, be kita ko, nustatė, kad laisvoji ir uždaroji rinkos yra atskirtos. Dėl teiginio, kad pelningumo dėl priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis apskaičiavimas nebuvo tikslus, nes buvo pagrįstas netinkamu pelno dydžiu, pažymima, kad Komisiją tenkino skundo pateikėjo pateikti įrodymai dėl priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis ir ji juos laikė pakankamais prima facie įrodymais.

prima facie

| (48) | „Mitsubishi“ teigė, kad 2017 m. galėjo būti išskirtiniai metai Sąjungos pramonei, todėl 2017 m. negali būti tinkami ataskaitiniai metai žalai įvertinti, o skunde nagrinėjamas laikotarpis turėtų būti pratęstas apimant ankstesnius metus. Be to, buvo teigiama, kad dėl pramonėje sudaromų vienų ar dvejų metų trukmės sutarčių taip pat gali reikėti vertinti ilgesnį laikotarpį. „Mitsubishi“ teigė, kad iš skundo matyti, jog tiriamuoju laikotarpiu JAV ir SAK importas nesumažino bendro kainų lygio, o reikalavimas įrodyti, kad kainos buvo reikšmingai priverstinai mažinamos, šiuo atveju buvo ypač svarbus atsižvelgiant į tai, kad didžioji dalis pardavimų vykdoma pagal sutartis, kurių trukmė paprastai yra vieni ar dveji metai. Komisija laikėsi nuomonės, kad nė vienas iš „Mitsubishi“ teiginių nepaneigia išvados, jog yra pakankamai įrodymų antidempingo tyrimui pradėti. Nebuvo jokio išskirtinio įvykio, kuris pateisintų nagrinėjamojo laikotarpio pratęsimą anksčiau nei iki 2017 m. sausio 1 d. Nagrinėjamuoju laikotarpiu galima atsižvelgti į vienų arba dvejų metų sutarčių ypatumus. Iš tiesų skunde buvo pateikta pakankamai įrodymų, kad importas dempingo kaina darė reikšmingą žalą Sąjungos pramonės būklei, ir Komisiją tenkino pareiškėjo pateikti priverstinio kainų mažinimo įrodymai, taip pat įrodymai, kad kainos sumažėjo ir pardavimas nebepadengė Sąjungos pramonės sąnaudų. |
| --- | --- |

(48)

„Mitsubishi“ teigė, kad 2017 m. galėjo būti išskirtiniai metai Sąjungos pramonei, todėl 2017 m. negali būti tinkami ataskaitiniai metai žalai įvertinti, o skunde nagrinėjamas laikotarpis turėtų būti pratęstas apimant ankstesnius metus. Be to, buvo teigiama, kad dėl pramonėje sudaromų vienų ar dvejų metų trukmės sutarčių taip pat gali reikėti vertinti ilgesnį laikotarpį. „Mitsubishi“ teigė, kad iš skundo matyti, jog tiriamuoju laikotarpiu JAV ir SAK importas nesumažino bendro kainų lygio, o reikalavimas įrodyti, kad kainos buvo reikšmingai priverstinai mažinamos, šiuo atveju buvo ypač svarbus atsižvelgiant į tai, kad didžioji dalis pardavimų vykdoma pagal sutartis, kurių trukmė paprastai yra vieni ar dveji metai. Komisija laikėsi nuomonės, kad nė vienas iš „Mitsubishi“ teiginių nepaneigia išvados, jog yra pakankamai įrodymų antidempingo tyrimui pradėti. Nebuvo jokio išskirtinio įvykio, kuris pateisintų nagrinėjamojo laikotarpio pratęsimą anksčiau nei iki 2017 m. sausio 1 d. Nagrinėjamuoju laikotarpiu galima atsižvelgti į vienų arba dvejų metų sutarčių ypatumus. Iš tiesų skunde buvo pateikta pakankamai įrodymų, kad importas dempingo kaina darė reikšmingą žalą Sąjungos pramonės būklei, ir Komisiją tenkino pareiškėjo pateikti priverstinio kainų mažinimo įrodymai, taip pat įrodymai, kad kainos sumažėjo ir pardavimas nebepadengė Sąjungos pramonės sąnaudų.

| (49) | SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad skundo pateikėjas neįrodė priežastinio ryšio pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį, nes skundo pateikėjas nagrinėjo tik poveikį kainoms, o ne importo iš SAK ir JAV apimties sąsają. Be to, ji teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu MEG importo iš SAK apimtis sumažėjo ir kad importo iš SAK kainos negalėjo turėti neigiamo poveikio skundo pateikėjui, nes nebuvo priverstinio kainų mažinimo. |
| --- | --- |

(49)

SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad skundo pateikėjas neįrodė priežastinio ryšio pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį, nes skundo pateikėjas nagrinėjo tik poveikį kainoms, o ne importo iš SAK ir JAV apimties sąsają. Be to, ji teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu MEG importo iš SAK apimtis sumažėjo ir kad importo iš SAK kainos negalėjo turėti neigiamo poveikio skundo pateikėjui, nes nebuvo priverstinio kainų mažinimo.

| (50) | Skundo pateikėjas analizavo apimties poveikį bendrai, nes tuo metu buvo įvykdytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies sąlygos. Tai, kad tuo pat metu pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis ir importas dempingo kaina vis labiau skverbėsi į rinką, aiškiai rodo, kad priežastinis ryšys yra. Tai, kad nebuvo priverstinio kainų mažinimo, nereiškia, kad eksporto kainos negalėjo padaryti žalos, kai Sąjungos pramonės kainų dydį lėmė didelis kainų spaudimas, kurį darė importas maža dempingo kaina. Lemiamas veiksnys nustatant žalą ir priežastinį ryšį yra tai, kad Sąjungos gamintojai neturėjo kitos išeities, kaip tik mažinti pardavimo kainas, kad apsaugotų savo rinkos dalį ir išlaikytų tinkamą gamybos lygį. Be to, Sąjungos pramonės padėtį apsunkino tai, kad importuotas produktas dempingo kaina buvo parduodamas atviroje ir skaidrioje rinkoje, kurioje kainos buvo gerai žinomos, todėl Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas, kad sumažintų prarandamą rinkos dalį. |
| --- | --- |

(50)

Skundo pateikėjas analizavo apimties poveikį bendrai, nes tuo metu buvo įvykdytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies sąlygos. Tai, kad tuo pat metu pablogėjo Sąjungos pramonės padėtis ir importas dempingo kaina vis labiau skverbėsi į rinką, aiškiai rodo, kad priežastinis ryšys yra. Tai, kad nebuvo priverstinio kainų mažinimo, nereiškia, kad eksporto kainos negalėjo padaryti žalos, kai Sąjungos pramonės kainų dydį lėmė didelis kainų spaudimas, kurį darė importas maža dempingo kaina. Lemiamas veiksnys nustatant žalą ir priežastinį ryšį yra tai, kad Sąjungos gamintojai neturėjo kitos išeities, kaip tik mažinti pardavimo kainas, kad apsaugotų savo rinkos dalį ir išlaikytų tinkamą gamybos lygį. Be to, Sąjungos pramonės padėtį apsunkino tai, kad importuotas produktas dempingo kaina buvo parduodamas atviroje ir skaidrioje rinkoje, kurioje kainos buvo gerai žinomos, todėl Sąjungos pramonė buvo priversta mažinti pardavimo kainas, kad sumažintų prarandamą rinkos dalį.

| (51) | SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad skundo pateikėjas neišnagrinėjo kitų žalos priežasčių, pavyzdžiui, etileno pirkėjų kartelio, kuris veikė bent iki 2017 m. kovo mėn. ir, tikėtina, taip pat turėjo įtakos vėliau, poveikio. SABIC pabrėžė kitus veiksnius, pavyzdžiui, i) Sąjungos pramonės nekonkurencingumą, nes vidutinės gamybos sąnaudos Sąjungoje buvo didesnės nei Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Amerikoje; ii) mažėjančią MEG gamybai naudojamo etileno oksido dalį, nes pirmenybė teikiama kitiems etileno oksido dariniams; iii) padidėjusį polietileno tereftalato (toliau – PET) importą, kuris turėjo tiesioginį poveikį MEG suvartojimui; iv) sau padarytą žalą, kurią sukėlė MEG importas iš SAK. Todėl ji tvirtino, kad skundo pateikėjas, net neatskleidęs pirmiau išvardytų kitų žinomų žalos priežasčių ir neatlikęs nepriskyrimo analizės, nesilaikė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje nustatytų reikalavimų. „Mitsubishi“ taip pat tvirtino, kad tariamą žalą lėmė i) pasaulinis MEG kainų nuosmukis, ii) Sąjungos pramonės konkurencingumo trūkumas, o ne tariamas dempingas. Ji taip pat teigė, kad skundo nepateikusių Sąjungos gamintojų rezultatai buvo geresni nei skundą pateikusių Sąjungos gamintojų ir jie atsigauna. |
| --- | --- |

(51)

SABIC ir Saudo Arabijos Karalystės atstovybė teigė, kad skundo pateikėjas neišnagrinėjo kitų žalos priežasčių, pavyzdžiui, etileno pirkėjų kartelio, kuris veikė bent iki 2017 m. kovo mėn. ir, tikėtina, taip pat turėjo įtakos vėliau, poveikio. SABIC pabrėžė kitus veiksnius, pavyzdžiui, i) Sąjungos pramonės nekonkurencingumą, nes vidutinės gamybos sąnaudos Sąjungoje buvo didesnės nei Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Amerikoje; ii) mažėjančią MEG gamybai naudojamo etileno oksido dalį, nes pirmenybė teikiama kitiems etileno oksido dariniams; iii) padidėjusį polietileno tereftalato (toliau – PET) importą, kuris turėjo tiesioginį poveikį MEG suvartojimui; iv) sau padarytą žalą, kurią sukėlė MEG importas iš SAK. Todėl ji tvirtino, kad skundo pateikėjas, net neatskleidęs pirmiau išvardytų kitų žinomų žalos priežasčių ir neatlikęs nepriskyrimo analizės, nesilaikė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje nustatytų reikalavimų. „Mitsubishi“ taip pat tvirtino, kad tariamą žalą lėmė i) pasaulinis MEG kainų nuosmukis, ii) Sąjungos pramonės konkurencingumo trūkumas, o ne tariamas dempingas. Ji taip pat teigė, kad skundo nepateikusių Sąjungos gamintojų rezultatai buvo geresni nei skundą pateikusių Sąjungos gamintojų ir jie atsigauna.

| (52) | Komisijos atlikta analizė patvirtino, kad nė vienas minėtų veiksnių, nesvarbu, ar jie faktiškai teisingi, ar ne, nepaneigia išvados, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti antidempingo tyrimą dėl to, kad importas dempingo kainomis padarė didelę žalą Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(52)

Komisijos atlikta analizė patvirtino, kad nė vienas minėtų veiksnių, nesvarbu, ar jie faktiškai teisingi, ar ne, nepaneigia išvados, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti antidempingo tyrimą dėl to, kad importas dempingo kainomis padarė didelę žalą Sąjungos pramonės būklei.

| (53) | CIRFS teigė, kad neigiamos COVID-19 pandemijos pasekmės turėjo būti įtrauktos į skundus kaip 2020 m. žalą sukėlęs veiksnys, klaidingai tvirtindamas, kad skunde nurodytas tiriamasis laikotarpis apima laikotarpį nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(53)

CIRFS teigė, kad neigiamos COVID-19 pandemijos pasekmės turėjo būti įtrauktos į skundus kaip 2020 m. žalą sukėlęs veiksnys, klaidingai tvirtindamas, kad skunde nurodytas tiriamasis laikotarpis apima laikotarpį nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d.

| (54) | Iš tikrųjų skundo tiriamasis laikotarpis prasidėjo 2019 m. balandžio 1 d. ir baigėsi 2020 m. kovo 31 d., todėl bet kokį COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos pramonė būtų pajutusi po tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(54)

Iš tikrųjų skundo tiriamasis laikotarpis prasidėjo 2019 m. balandžio 1 d. ir baigėsi 2020 m. kovo 31 d., todėl bet kokį COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos pramonė būtų pajutusi po tiriamojo laikotarpio.

| (55) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija patvirtino, kad skundo pateikėjas pateikė pakankamai dempingo, žalos ir priežastinio ryšio įrodymų, taigi įvykdė Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 2 dalyje ir pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus. Todėl skundas atitiko inicijavimo reikalavimus. |
| --- | --- |

(55)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija patvirtino, kad skundo pateikėjas pateikė pakankamai dempingo, žalos ir priežastinio ryšio įrodymų, taigi įvykdė Antidempingo susitarimo 5 straipsnio 2 dalyje ir pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus. Todėl skundas atitiko inicijavimo reikalavimus.

| (56) | Komisija apsvarstė visas kitas svarbias pastabas ir į jas aptarė tolesniuose skirsniuose. |
| --- | --- |

(56)

Komisija apsvarstė visas kitas svarbias pastabas ir į jas aptarė tolesniuose skirsniuose.

1.4.   Atranka

Atranka

| (57) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(57)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

1.4.1.   Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (58) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Atlikdama padėties analizę prieš inicijavimą, Komisija atrinko Sąjungos gamintojus remdamasi Sąjungos gamintojų nurodyta panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi. Buvo atrinkti trys Sąjungos gamintojai, du iš jų – susiję. Atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 64,1 proc. visos Sąjungos gamybos ir 65 proc. viso pardavimo Sąjungoje. Atrinktos bendrovės laikomos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Pastabų negauta, todėl atrinktos bendrovės buvo patvirtintos. |
| --- | --- |

(58)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Atlikdama padėties analizę prieš inicijavimą, Komisija atrinko Sąjungos gamintojus remdamasi Sąjungos gamintojų nurodyta panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi. Buvo atrinkti trys Sąjungos gamintojai, du iš jų – susiję. Atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 64,1 proc. visos Sąjungos gamybos ir 65 proc. viso pardavimo Sąjungoje. Atrinktos bendrovės laikomos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Pastabų negauta, todėl atrinktos bendrovės buvo patvirtintos.

1.4.2.   Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (59) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(59)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (60) | Du nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Atsižvelgdama į nedidelį atsakymų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(60)

Du nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Atsižvelgdama į nedidelį atsakymų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina.

1.4.3.   Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojančių gamintojų atranka

Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojančių gamintojų atranka

| (61) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Jungtinių Amerikos Valstijų atstovybės nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(61)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Jungtinių Amerikos Valstijų atstovybės nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

| (62) | Penki Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojantys gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko dvi eksportuojančių gamintojų grupes, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms tiriamuoju laikotarpiu teko maždaug 55 proc. importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų į ES 27. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijomis. Pastabų negauta ir atrinktos bendrovės patvirtintos. |
| --- | --- |

(62)

Penki Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojantys gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko dvi eksportuojančių gamintojų grupes, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms tiriamuoju laikotarpiu teko maždaug 55 proc. importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų į ES 27. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijomis. Pastabų negauta ir atrinktos bendrovės patvirtintos.

1.4.4.   SAK eksportuojančių gamintojų atranka

SAK eksportuojančių gamintojų atranka

| (63) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų SAK eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė SAK atstovybės nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(63)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų SAK eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė SAK atstovybės nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

| (64) | Keturi SAK gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Tačiau vienas iš jų tiriamuoju laikotarpiu eksporto nedeklaravo, o kiti trys yra susiję, nes du iš jų vykdo gamybą SAK pagal bendrosios įmonės susitarimą su trečiuoju gamintoju. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nusprendė neatrinkti SAK eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(64)

Keturi SAK gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Tačiau vienas iš jų tiriamuoju laikotarpiu eksporto nedeklaravo, o kiti trys yra susiję, nes du iš jų vykdo gamybą SAK pagal bendrosios įmonės susitarimą su trečiuoju gamintoju. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nusprendė neatrinkti SAK eksportuojančių gamintojų.

1.5.   Klausimynų atsakymai ir nuotolinės kryžminės patikros

Klausimynų atsakymai ir nuotolinės kryžminės patikros

| (65) | Klausimynai Sąjungos gamintojams, nesusijusiems importuotojams, naudotojams ir eksportuojantiems gamintojams buvo paskelbti internete (4) inicijavimo dieną. |
| --- | --- |

(65)

Klausimynai Sąjungos gamintojams, nesusijusiems importuotojams, naudotojams ir eksportuojantiems gamintojams buvo paskelbti internete (4) inicijavimo dieną.

4

| (66) | Komisija klausimyno atsakymus gavo iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų, dviejų nesusijusių importuotojų („Helm“ ir „Oxyde“), septynių naudotojų („Arteco“, „Indorama Group“, „Neo Group“, „Novapet“, „PlastiVerd“, „Selenis“, „SIR Industriale“) ir aštuonių eksportuojančių gamintojų („Lotte Chemical Louisiana LLC“, „MEGlobal Americas Inc“, „Saudi Kayan petrochemical company“, „Yanbu National Petrochemical Company“, „Eastern Petrochemical Company“, „Saudi Yanbu Petrochemical Company“, „Arabian Petrochemical Company“, „Jubail United Petrochemical Company“). |
| --- | --- |

(66)

Komisija klausimyno atsakymus gavo iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų, dviejų nesusijusių importuotojų („Helm“ ir „Oxyde“), septynių naudotojų („Arteco“, „Indorama Group“, „Neo Group“, „Novapet“, „PlastiVerd“, „Selenis“, „SIR Industriale“) ir aštuonių eksportuojančių gamintojų („Lotte Chemical Louisiana LLC“, „MEGlobal Americas Inc“, „Saudi Kayan petrochemical company“, „Yanbu National Petrochemical Company“, „Eastern Petrochemical Company“, „Saudi Yanbu Petrochemical Company“, „Arabian Petrochemical Company“, „Jubail United Petrochemical Company“).

| (67) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą preliminarioms išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Dėl COVID-19 pandemijos protrūkio ir priemonių, kurių buvo imtasi siekiant suvaldyti protrūkį (pranešimas dėl COVID-19) (5), Komisija negalėjo surengti tikrinamųjų vizitų atrinktų bendrovių ir bendradarbiaujančių naudotojų patalpose. Vietoje to Komisija per vaizdo konferenciją atliko toliau nurodytų bendrovių pateiktos informacijos nuotolines kryžmines patikras:
  Sąjungos gamintojų:






  — | „BASF Antwerpen N.V.“, Belgija (ir jos susijusi pardavimo bendrovė „BASF SE“) |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą preliminarioms išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Dėl COVID-19 pandemijos protrūkio ir priemonių, kurių buvo imtasi siekiant suvaldyti protrūkį (pranešimas dėl COVID-19) (5), Komisija negalėjo surengti tikrinamųjų vizitų atrinktų bendrovių ir bendradarbiaujančių naudotojų patalpose. Vietoje to Komisija per vaizdo konferenciją atliko toliau nurodytų bendrovių pateiktos informacijos nuotolines kryžmines patikras:

5

Sąjungos gamintojų:

—

„BASF Antwerpen N.V.“, Belgija (ir jos susijusi pardavimo bendrovė „BASF SE“)

| — | „INEOS NV“, Belgija (ir jos susijusi pardavimo bendrovė „INEOS Europe AG“) |
| --- | --- |

—

„INEOS NV“, Belgija (ir jos susijusi pardavimo bendrovė „INEOS Europe AG“)

| — | „INEOS Manufacturing Deutschland GmbH“, Vokietija (ir jos susijusi pardavimo bendrovė „INEOS Europe AG“) |
| --- | --- |

—

„INEOS Manufacturing Deutschland GmbH“, Vokietija (ir jos susijusi pardavimo bendrovė „INEOS Europe AG“)

Jungtinių Amerikos Valstijų eksportuojančių gamintojų:

| — | „Lotte Chemical Louisiana LLC“ |
| --- | --- |

—

„Lotte Chemical Louisiana LLC“

| — | „MEGlobal Americas Inc“ |
| --- | --- |

—

„MEGlobal Americas Inc“

Susijusių prekiautojų, importuotojų ir perdirbėjų:

| — | „MEGlobal International FZE“, Jungtiniai Arabų Emyratai |
| --- | --- |

—

„MEGlobal International FZE“, Jungtiniai Arabų Emyratai

| — | „MEGlobal Europe GmbH“ Šveicarija |
| --- | --- |

—

„MEGlobal Europe GmbH“ Šveicarija

| — | „Equipolymers GmbH“, Vokietija |
| --- | --- |

—

„Equipolymers GmbH“, Vokietija

SAK eksportuojančių gamintojų:

| — | „Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“) |
| --- | --- |

—

„Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“)

| — | „Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“) |
| --- | --- |

—

„Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“)

| — | „Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“) |
| --- | --- |

—

„Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“)

| — | „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“) |
| --- | --- |

—

„Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“)

| — | „Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“) |
| --- | --- |

—

„Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“)

| — | „Jubail United Petrochemical Company“ („United“) |
| --- | --- |

—

„Jubail United Petrochemical Company“ („United“)

Su SAK eksportuojančiais gamintojais susijusių prekiautojų:

| — | „Saudi Basic Industries Corporation“ (SABIC), SAK |
| --- | --- |

—

„Saudi Basic Industries Corporation“ (SABIC), SAK

Susijusių prekiautojų, importuotojų ir perdirbėjų:

| — | „SABIC Petrochemicals B.V.“, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

„SABIC Petrochemicals B.V.“, Nyderlandai

| — | „SABIC Italia Srl“, Italija |
| --- | --- |

—

„SABIC Italia Srl“, Italija

| — | „Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV“, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

„Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV“, Nyderlandai

1.6.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (68) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(68)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

| (69) | EPGK tvirtino, kad Komisijos pasirinktas tiriamasis laikotarpis neapėmė laikotarpio prieš pat tyrimo inicijavimą, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį. EPGK tvirtino, kad tyrimas pradėtas 2020 m. spalio 14 d., todėl į tiriamąjį laikotarpį turėjo būti įtrauktas 2020 m. liepos–rugsėjo mėn. laikotarpis. EPGK tvirtino, kad į tiriamąjį laikotarpį įtrauktas 2020 m. sausio–birželio mėn. laikotarpis buvo iškraipytas dėl COVID-19 pandemijos poveikio. Todėl EPGK laikėsi nuomonės, kad Komisija turėtų surinkti duomenis po tiriamojo laikotarpio, kad galėtų įvertinti žalą ir Sąjungos interesus. |
| --- | --- |

(69)

EPGK tvirtino, kad Komisijos pasirinktas tiriamasis laikotarpis neapėmė laikotarpio prieš pat tyrimo inicijavimą, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį. EPGK tvirtino, kad tyrimas pradėtas 2020 m. spalio 14 d., todėl į tiriamąjį laikotarpį turėjo būti įtrauktas 2020 m. liepos–rugsėjo mėn. laikotarpis. EPGK tvirtino, kad į tiriamąjį laikotarpį įtrauktas 2020 m. sausio–birželio mėn. laikotarpis buvo iškraipytas dėl COVID-19 pandemijos poveikio. Todėl EPGK laikėsi nuomonės, kad Komisija turėtų surinkti duomenis po tiriamojo laikotarpio, kad galėtų įvertinti žalą ir Sąjungos interesus.

| (70) | Komisija turi diskreciją pasirinkti tiriamąjį laikotarpį. Šiuo atveju pasirinktas laikotarpis turi dvigubą pranašumą – jis yra artimas inicijavimo datai ir grindžiamas pusmečio laikotarpiu, o tai sudaro palankesnes sąlygas bendrovėms bendradarbiauti, taigi ir išvadų tikslumui ir tinkamumui. COVID-19 pandemijos poveikis analizuojamas vertinant priežastinį ryšį, nes jis gali būti svarbus veiksniams, galintiems susilpninti priežastinį ryšį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(70)

Komisija turi diskreciją pasirinkti tiriamąjį laikotarpį. Šiuo atveju pasirinktas laikotarpis turi dvigubą pranašumą – jis yra artimas inicijavimo datai ir grindžiamas pusmečio laikotarpiu, o tai sudaro palankesnes sąlygas bendrovėms bendradarbiauti, taigi ir išvadų tikslumui ir tinkamumui. COVID-19 pandemijos poveikis analizuojamas vertinant priežastinį ryšį, nes jis gali būti svarbus veiksniams, galintiems susilpninti priežastinį ryšį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (71) | Nagrinėjamasis produktas yra Jungtinių Amerikos Valstijų ir Saudo Arabijos Karalystės kilmės monoetilenglikolis (dabartinis EB numeris 203-473-3), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2905 31 00 (TARIC kodas 2905310010), (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(71)

Nagrinėjamasis produktas yra Jungtinių Amerikos Valstijų ir Saudo Arabijos Karalystės kilmės monoetilenglikolis (dabartinis EB numeris 203-473-3), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2905 31 00 (TARIC kodas 2905310010), (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (72) | MEG dar vadinamas etilenglikoliu, etandioliu ir 1,2-etandioliu. |
| --- | --- |

(72)

MEG dar vadinamas etilenglikoliu, etandioliu ir 1,2-etandioliu.

| (73) | MEG gaminamas iš įvairių žaliavų (etano, propano, gamtinių dujų skysčių, butano), iš kurių gaminamas etilenas. Vėliau etilenas maišomas su deguonimi, kad susidarytų etileno oksidas, po to – su vandeniu ir gaunamas monoetilenglikolis. |
| --- | --- |

(73)

MEG gaminamas iš įvairių žaliavų (etano, propano, gamtinių dujų skysčių, butano), iš kurių gaminamas etilenas. Vėliau etilenas maišomas su deguonimi, kad susidarytų etileno oksidas, po to – su vandeniu ir gaunamas monoetilenglikolis.

| (74) | MEG yra biržos prekė, kuri parduodama dviejų skirtingų klasių: pluoštinės ir techninės klasės. Pluoštinei klasei būdingas didelis grynumas (99,9 proc.), o techninei klasei – mažesnis. |
| --- | --- |

(74)

MEG yra biržos prekė, kuri parduodama dviejų skirtingų klasių: pluoštinės ir techninės klasės. Pluoštinei klasei būdingas didelis grynumas (99,9 proc.), o techninei klasei – mažesnis.

| (75) | Pluoštinės klasės MEG daugiausia naudojamas PET, poliesterio pluoštams, dervoms ir plėvelėms gaminti. Techninės klasės MEG daugiausia naudojamas automobilių sektoriuje kaip antifrizas. Be to, MEG naudojamas kaip šilumos perdavimo skystis, skystis nuo apledėjimo, paviršiaus danga, nesočioji poliesterių derva, poliesterių polioliai ir gamtinių dujų dehidrinimo terpė. |
| --- | --- |

(75)

Pluoštinės klasės MEG daugiausia naudojamas PET, poliesterio pluoštams, dervoms ir plėvelėms gaminti. Techninės klasės MEG daugiausia naudojamas automobilių sektoriuje kaip antifrizas. Be to, MEG naudojamas kaip šilumos perdavimo skystis, skystis nuo apledėjimo, paviršiaus danga, nesočioji poliesterių derva, poliesterių polioliai ir gamtinių dujų dehidrinimo terpė.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (76) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:






  — | nagrinėjamasis produktas; |
| --- | --- | --- |

(76)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

—

nagrinėjamasis produktas;

| — | nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir |
| --- | --- |

—

nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

| — | Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas. |
| --- | --- |

—

Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

| (77) | Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(77)

Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

| (78) | SABIC tvirtino, kad produkto apibrėžtoji sritis yra pernelyg plati, ir prašė į tyrimą neįtraukti specifikacijų neatitinkančio MEG teigdama, kad šis produktas nėra panašus į aukščiausios rūšies (specifikacijas atitinkantį) MEG ir su juo nekonkuruoja. Be to, SABIC teigė, kad tuo atveju, jei Komisija nuspręstų įtraukti specifikacijų neatitinkantį MEG į tyrimo aprėptį, ji turėtų iš dalies pakeisti produkto kontrolės numerio (toliau – PKN) aiškinimą, kad būtų apimamas ir specifikacijų neatitinkantis MEG. |
| --- | --- |

(78)

SABIC tvirtino, kad produkto apibrėžtoji sritis yra pernelyg plati, ir prašė į tyrimą neįtraukti specifikacijų neatitinkančio MEG teigdama, kad šis produktas nėra panašus į aukščiausios rūšies (specifikacijas atitinkantį) MEG ir su juo nekonkuruoja. Be to, SABIC teigė, kad tuo atveju, jei Komisija nuspręstų įtraukti specifikacijų neatitinkantį MEG į tyrimo aprėptį, ji turėtų iš dalies pakeisti produkto kontrolės numerio (toliau – PKN) aiškinimą, kad būtų apimamas ir specifikacijų neatitinkantis MEG.

| (79) | Specifikacijų neatitinkantis MEG yra ne kitos rūšies produktas, o dėl deguonies prisotinimo per klaidą transportuojant prastesnės kokybės MEG. MEG gamintojai specialiai negamina tokio produkto. Priklausomai nuo kokybės suprastėjimo, specifikacijų neatitinkantis MEG gali būti išmetamas arba maišomas su aukščiausios kokybės MEG ir naudojamas tam tikrais atvejais, pavyzdžiui, kaip variklio aušinimo skystis automobilių pramonėje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas, o PKN iš dalies keisti nereikėjo. |
| --- | --- |

(79)

Specifikacijų neatitinkantis MEG yra ne kitos rūšies produktas, o dėl deguonies prisotinimo per klaidą transportuojant prastesnės kokybės MEG. MEG gamintojai specialiai negamina tokio produkto. Priklausomai nuo kokybės suprastėjimo, specifikacijų neatitinkantis MEG gali būti išmetamas arba maišomas su aukščiausios kokybės MEG ir naudojamas tam tikrais atvejais, pavyzdžiui, kaip variklio aušinimo skystis automobilių pramonėje. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas, o PKN iš dalies keisti nereikėjo.

3.   DEMPINGAS

3.1.   SAK

SAK

| (80) | SAK eksportuojantys gamintojai nebuvo atrenkami. Vienintelė įmonių grupė SABIC turi šešias gamybos įmones, kurių kiekvienos gamybos sąnaudos buvo tikrinamos atskirai. Tik viena iš šešių gamybos įmonių gamino vidaus rinkai, todėl apskaičiuojant normaliąją vertę buvo naudojamos jos gamybos sąnaudos. Tačiau tiek pardavimas vidaus rinkoje, tiek eksportas į Sąjungą buvo nagrinėjami įmonių grupės lygmeniu. |
| --- | --- |

(80)

SAK eksportuojantys gamintojai nebuvo atrenkami. Vienintelė įmonių grupė SABIC turi šešias gamybos įmones, kurių kiekvienos gamybos sąnaudos buvo tikrinamos atskirai. Tik viena iš šešių gamybos įmonių gamino vidaus rinkai, todėl apskaičiuojant normaliąją vertę buvo naudojamos jos gamybos sąnaudos. Tačiau tiek pardavimas vidaus rinkoje, tiek eksportas į Sąjungą buvo nagrinėjami įmonių grupės lygmeniu.

3.1.1.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (81) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra eksportuojančių gamintojų grupės pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 proc. visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(81)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra eksportuojančių gamintojų grupės pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 proc. visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (82) | Atsižvelgiant į tai, kad vidaus rinkoje buvo parduodamas tik vienos rūšies produktas, kuris taip pat buvo eksportuojamas į Sąjungą, Komisijai nereikėjo tikrinti tipiškumo produkto rūšies lygmeniu. |
| --- | --- |

(82)

Atsižvelgiant į tai, kad vidaus rinkoje buvo parduodamas tik vienos rūšies produktas, kuris taip pat buvo eksportuojamas į Sąjungą, Komisijai nereikėjo tikrinti tipiškumo produkto rūšies lygmeniu.

| (83) | Tada Komisija nustatė pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar skaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(83)

Tada Komisija nustatė pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar skaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (84) | Normalioji vertė grindžiama faktine vidaus rinkos kaina neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:






  (a) | produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 proc. visos pardavimo apimties ir |
| --- | --- | --- |

(84)

Normalioji vertė grindžiama faktine vidaus rinkos kaina neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

(a)

produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 proc. visos pardavimo apimties ir

| (b) | vidutinė svertinė pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

(b)

vidutinė svertinė pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (85) | Šiuo atveju normalioji vertė yra viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina. |
| --- | --- |

(85)

Šiuo atveju normalioji vertė yra viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina.

| (86) | Normalioji vertė yra faktinė tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidaus rinkos kaina, jeigu:






  (a) | pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 proc. visos pardavimo apimties arba |
| --- | --- | --- |

(86)

Normalioji vertė yra faktinė tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidaus rinkos kaina, jeigu:

(a)

pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 proc. visos pardavimo apimties arba

| (b) | vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(b)

vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

3.1.2.   Gamybos sąnaudų koregavimas

Gamybos sąnaudų koregavimas

| (87) | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai žaliavą MEG gamybai, visų pirma propaną, perka iš susijusios bendrovės – valstybinės įmonės „Saudi Aramco“, kuri yra monopolinė tiekėja šalyje. |
| --- | --- |

(87)

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai žaliavą MEG gamybai, visų pirma propaną, perka iš susijusios bendrovės – valstybinės įmonės „Saudi Aramco“, kuri yra monopolinė tiekėja šalyje.

| (88) | Iki 2020 m. birželio mėn. pabaigos, kai SABIC 70 proc. akcijų paketą įsigijo „Saudi Aramco“, SABIC nuosavybės teise priklausė SAK Viešųjų investicijų fondui (toliau – PIF), kuris yra valdžios sektoriaus subjektas. SAK vyriausybei nuosavybes teise priklauso 95,8 proc. „Saudi Aramco“ akcijų, o nuo 2016 m. „Aramco“ vadovo pareigas einantis J. E. Yasir O. Al-Rumayyan, nuo 2015 m. taip pat yra PIF valdytojas ir direktorius. Todėl šios dvi bendrovės laikomos susijusiomis, nes vyriausybė yra bendra bendrovės akcininkė, o J. E. Yasir O. AL Rumayyan yra abiejų bendrovių pareigūnas ir (arba) direktorius. |
| --- | --- |

(88)

Iki 2020 m. birželio mėn. pabaigos, kai SABIC 70 proc. akcijų paketą įsigijo „Saudi Aramco“, SABIC nuosavybės teise priklausė SAK Viešųjų investicijų fondui (toliau – PIF), kuris yra valdžios sektoriaus subjektas. SAK vyriausybei nuosavybes teise priklauso 95,8 proc. „Saudi Aramco“ akcijų, o nuo 2016 m. „Aramco“ vadovo pareigas einantis J. E. Yasir O. Al-Rumayyan, nuo 2015 m. taip pat yra PIF valdytojas ir direktorius. Todėl šios dvi bendrovės laikomos susijusiomis, nes vyriausybė yra bendra bendrovės akcininkė, o J. E. Yasir O. AL Rumayyan yra abiejų bendrovių pareigūnas ir (arba) direktorius.

| (89) | Dėl šių santykių žaliavų pirkimai negali būti laikomi vykdomais įprastomis prekybos sąlygomis, todėl negali būti naudojami normaliajai vertei nustatyti. Konkrečiu propano (žaliavos, naudojamos etileno, o vėliau – MEG, gamybai) atveju kainas nustato vyriausybė, atsižvelgdama į savo susijusių bendrovių veiklą. Todėl kainoms tiesioginę įtaką daro santykiai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(89)

Dėl šių santykių žaliavų pirkimai negali būti laikomi vykdomais įprastomis prekybos sąlygomis, todėl negali būti naudojami normaliajai vertei nustatyti. Konkrečiu propano (žaliavos, naudojamos etileno, o vėliau – MEG, gamybai) atveju kainas nustato vyriausybė, atsižvelgdama į savo susijusių bendrovių veiklą. Todėl kainoms tiesioginę įtaką daro santykiai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

| (90) | Todėl Komisija išsamiai išnagrinėjo žaliavų pirkimus ir normaliajai vertei apskaičiuoti taikė toliau aprašytą metodą. SABIC perka propaną iš „Saudi Aramco“ už vyriausybės nustatytą kainą, kuri yra 20 proc. mažesnė už Japonijos propano kainą (6). |
| --- | --- |

(90)

Todėl Komisija išsamiai išnagrinėjo žaliavų pirkimus ir normaliajai vertei apskaičiuoti taikė toliau aprašytą metodą. SABIC perka propaną iš „Saudi Aramco“ už vyriausybės nustatytą kainą, kuri yra 20 proc. mažesnė už Japonijos propano kainą (6).

6

| (91) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalies 2 punktą, jeigu su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios išlaidos nėra tinkamai atspindėtos atitinkamos šalies dokumentuose, jos bus koreguojamos arba nustatomos remiantis kitų tos pačios valstybės gamintojų ar eksportuotojų išlaidomis arba, kai tokia informacija nėra prieinama arba ja negali būti naudojamasi, bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant ir informaciją, gautą iš kitų tipinių rinkų. |
| --- | --- |

(91)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalies 2 punktą, jeigu su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios išlaidos nėra tinkamai atspindėtos atitinkamos šalies dokumentuose, jos bus koreguojamos arba nustatomos remiantis kitų tos pačios valstybės gamintojų ar eksportuotojų išlaidomis arba, kai tokia informacija nėra prieinama arba ja negali būti naudojamasi, bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant ir informaciją, gautą iš kitų tipinių rinkų.

| (92) | Komisija nustatė, kad propano žaliavos savikaina nebuvo pagrįstai atspindėta SABIC apskaitoje dėl jos santykių su tiekėju. Todėl Komisija nusprendė pakoreguoti propano savikainą padidindama kainą, kurią SABIC mokėjo „Saudi Aramco“, kad būtų panaikinta 20 proc. nuolaida ir ji atitiktų SAK vyriausybės taikomą lyginamąjį standartą. |
| --- | --- |

(92)

Komisija nustatė, kad propano žaliavos savikaina nebuvo pagrįstai atspindėta SABIC apskaitoje dėl jos santykių su tiekėju. Todėl Komisija nusprendė pakoreguoti propano savikainą padidindama kainą, kurią SABIC mokėjo „Saudi Aramco“, kad būtų panaikinta 20 proc. nuolaida ir ji atitiktų SAK vyriausybės taikomą lyginamąjį standartą.

| (93) | Remdamasi atliktais propano savikainos koregavimais, Komisija pakoregavo etileno savikainą, kurią SABIC naudojo MEG gamybos sąnaudoms apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(93)

Remdamasi atliktais propano savikainos koregavimais, Komisija pakoregavo etileno savikainą, kurią SABIC naudojo MEG gamybos sąnaudoms apskaičiuoti.

| (94) | Remiantis pakoreguotomis gamybos sąnaudomis, iš pardavimo vidaus rinkoje analizės matyti, kad pelningo pardavimo dalis sudarė mažiau nei 80 proc. viso pardavimo vidaus rinkoje ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(94)

Remiantis pakoreguotomis gamybos sąnaudomis, iš pardavimo vidaus rinkoje analizės matyti, kad pelningo pardavimo dalis sudarė mažiau nei 80 proc. viso pardavimo vidaus rinkoje ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

3.1.3.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (95) | Iš SAK į Sąjungą eksportuojamą MEG gamino šeši eksportuojantys gamintojai, iš kurių du yra bendrosios įmonės su „ExxonMobil“ ir SPDC (su „Mitsubishi Corporation“ susijusi bendrovė). Tada MEG eksportuojamas per tris skirtingus susijusių prekiautojų ir importuotojų tinklus Sąjungoje: vienas iš jų yra SABIC, vienas – „ExxonMobil“ ir vienas – SPDC. |
| --- | --- |

(95)

Iš SAK į Sąjungą eksportuojamą MEG gamino šeši eksportuojantys gamintojai, iš kurių du yra bendrosios įmonės su „ExxonMobil“ ir SPDC (su „Mitsubishi Corporation“ susijusi bendrovė). Tada MEG eksportuojamas per tris skirtingus susijusių prekiautojų ir importuotojų tinklus Sąjungoje: vienas iš jų yra SABIC, vienas – „ExxonMobil“ ir vienas – SPDC.

| (96) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas, ir į gautą pelną. |
| --- | --- |

(96)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas, ir į gautą pelną.

| (97) | Dėl bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų duomenų konfidencialumo priežasčių Komisija preliminariai nusprendė remtis pelno dydžiu, kuris buvo naudojamas ankstesniame tyrime dėl kito panašios pramonės gaminamo ir panašiomis aplinkybėmis importuojamo cheminio produkto, t. y. 6,89 proc. pelno dydžiu (7), nustatytu neseniai atliktame PVA tyrime. Šiame etape šis pelno dydis yra objektyviausias turimas pagrindas, norint tinkamai įvertinti eksporto kainą rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(97)

Dėl bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų duomenų konfidencialumo priežasčių Komisija preliminariai nusprendė remtis pelno dydžiu, kuris buvo naudojamas ankstesniame tyrime dėl kito panašios pramonės gaminamo ir panašiomis aplinkybėmis importuojamo cheminio produkto, t. y. 6,89 proc. pelno dydžiu (7), nustatytu neseniai atliktame PVA tyrime. Šiame etape šis pelno dydis yra objektyviausias turimas pagrindas, norint tinkamai įvertinti eksporto kainą rinkos sąlygomis.

7

| (98) | Atliekant tyrimą skundo pateikėjas pateikė dokumentus, kuriais remdamasis jis turėjo pagrindo manyti, kad „Lotte“ ir „Mitsubishi“ sudarė tam tikrą asociaciją arba kompensacinį susitarimą dėl MEG platinimo ir pardavimo, įskaitant Sąjungoje. Todėl skundo pateikėjas pažymėjo, kad tais atvejais, kai eksporto kaina atrodo nepatikima dėl eksportuotojo ir importuotojo ar trečiosios šalies tarpusavio saitų ar kompensacinių susitarimų, eksporto kaina gali būti apskaičiuota pagal kainą, už kurią importuoti produktai yra pirmą kartą perparduodami nepriklausomam pirkėjui. |
| --- | --- |

(98)

Atliekant tyrimą skundo pateikėjas pateikė dokumentus, kuriais remdamasis jis turėjo pagrindo manyti, kad „Lotte“ ir „Mitsubishi“ sudarė tam tikrą asociaciją arba kompensacinį susitarimą dėl MEG platinimo ir pardavimo, įskaitant Sąjungoje. Todėl skundo pateikėjas pažymėjo, kad tais atvejais, kai eksporto kaina atrodo nepatikima dėl eksportuotojo ir importuotojo ar trečiosios šalies tarpusavio saitų ar kompensacinių susitarimų, eksporto kaina gali būti apskaičiuota pagal kainą, už kurią importuoti produktai yra pirmą kartą perparduodami nepriklausomam pirkėjui.

| (99) | „Lotte“ kategoriškai neigė, kad yra susijusi su „Mitsubishi“ dėl MEG platinimo ir pardavimo, taip pat ir Sąjungoje. Skundo pateikėjo pateikta informacija buvo pasenusi ir susijusi su 2015 m., kai vyko „Lotte“ ir „Mitsubishi“ diskusijos dėl galimybės įkurti bendrąją įmonę, tačiau tai neįvyko. Taigi „Lotte“ ir „Mitsubishi“ nėra susijusios. |
| --- | --- |

(99)

„Lotte“ kategoriškai neigė, kad yra susijusi su „Mitsubishi“ dėl MEG platinimo ir pardavimo, taip pat ir Sąjungoje. Skundo pateikėjo pateikta informacija buvo pasenusi ir susijusi su 2015 m., kai vyko „Lotte“ ir „Mitsubishi“ diskusijos dėl galimybės įkurti bendrąją įmonę, tačiau tai neįvyko. Taigi „Lotte“ ir „Mitsubishi“ nėra susijusios.

| (100) | „Mitsubishi“ pareiškė, kad skundo pateikėjo nurodyta informacija yra pasenusi ir kad pagal pagrindinį reglamentą ji nėra susijusi su „Lotte“. Bendrovė paaiškino, kad „Mitsubishi Corporation“ ir „Lotte“ nėra sudariusios jokių kompensacinių susitarimų, dėl kurių „Lotte“ MEG eksporto pardavimo „Mitsubishi“ kainos negalėtų būti laikomos mokamomis įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(100)

„Mitsubishi“ pareiškė, kad skundo pateikėjo nurodyta informacija yra pasenusi ir kad pagal pagrindinį reglamentą ji nėra susijusi su „Lotte“. Bendrovė paaiškino, kad „Mitsubishi Corporation“ ir „Lotte“ nėra sudariusios jokių kompensacinių susitarimų, dėl kurių „Lotte“ MEG eksporto pardavimo „Mitsubishi“ kainos negalėtų būti laikomos mokamomis įprastomis prekybos sąlygomis.

| (101) | Dėl tyrimo trukmės Komisija šiame etape negalėjo išsamiai išnagrinėti šių pastabų ir, siekdama priimti galutinį sprendimą, toliau nagrinės šį klausimą, įskaitant jo priimtinumą. |
| --- | --- |

(101)

Dėl tyrimo trukmės Komisija šiame etape negalėjo išsamiai išnagrinėti šių pastabų ir, siekdama priimti galutinį sprendimą, toliau nagrinės šį klausimą, įskaitant jo priimtinumą.

3.1.4.   Palyginimas

Palyginimas

| (102) | Komisija normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(102)

Komisija normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (103) | Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koregavimai atlikti dėl draudimo vidaus rinkoje, frachto SAK, komisinių, krovos ir pakrovimo bei papildomų išlaidų SAK, krovinių gabenimo jūra, jūrų transporto draudimo, muitų ES, kredito išlaidų, techninės pagalbos, banko mokesčių, nuolaidų metų pabaigoje ir kitų išmokų. |
| --- | --- |

(103)

Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koregavimai atlikti dėl draudimo vidaus rinkoje, frachto SAK, komisinių, krovos ir pakrovimo bei papildomų išlaidų SAK, krovinių gabenimo jūra, jūrų transporto draudimo, muitų ES, kredito išlaidų, techninės pagalbos, banko mokesčių, nuolaidų metų pabaigoje ir kitų išmokų.

3.1.5.   Dempingo skirtumas

Dempingo skirtumas

| (104) | Komisija palygino panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(104)

Komisija palygino panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (105) | Visiems kitiems SAK eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – tai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos importo iš SAK į Sąjungą apimties tiriamuoju laikotarpiu (remiantis Eurostato statistiniais duomenimis) dalimi. |
| --- | --- |

(105)

Visiems kitiems SAK eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – tai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos importo iš SAK į Sąjungą apimties tiriamuoju laikotarpiu (remiantis Eurostato statistiniais duomenimis) dalimi.

| (106) | Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė maždaug 100 proc. viso eksporto tiriamuoju laikotarpiu. Tuo remdamasi Komisija nusprendė visoms kitoms bendrovėms nustatyti tokį dempingo skirtumą, kuris atitiktų bendrovei nustatytą didžiausią dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(106)

Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė maždaug 100 proc. viso eksporto tiriamuoju laikotarpiu. Tuo remdamasi Komisija nusprendė visoms kitoms bendrovėms nustatyti tokį dempingo skirtumą, kuris atitiktų bendrovei nustatytą didžiausią dempingo skirtumą.

| (107) | Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| „Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“) | 11,1 % |
| „Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“) | 11,1 % |
| „Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“) | 11,1 % |
| „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“) | 11,1 % |
| „Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“) | 11,1 % |
| „Jubail United Petrochemical Company“ („United“) | 11,1 % |
| Visos kitos bendrovės | 11,1 % |

(107)

Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

„Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“)

11,1 %

„Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“)

11,1 %

„Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“)

11,1 %

„Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“)

11,1 %

„Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“)

11,1 %

„Jubail United Petrochemical Company“ („United“)

11,1 %

Visos kitos bendrovės

11,1 %

3.2.   Jungtinės Amerikos Valstijos

Jungtinės Amerikos Valstijos

3.2.1.   Normalioji vertė

Normalioji vertė

| (108) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 proc. visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(108)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 proc. visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (109) | Atsižvelgiant į tai, kad vidaus rinkoje buvo parduodamas tik vienos rūšies produktas, kuris taip pat buvo eksportuojamas į Sąjungą, Komisijai nereikėjo tikrinti tipiškumo produkto rūšies lygmeniu. |
| --- | --- |

(109)

Atsižvelgiant į tai, kad vidaus rinkoje buvo parduodamas tik vienos rūšies produktas, kuris taip pat buvo eksportuojamas į Sąjungą, Komisijai nereikėjo tikrinti tipiškumo produkto rūšies lygmeniu.

| (110) | Vėliau Komisija nustatė pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(110)

Vėliau Komisija nustatė pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (111) | Normalioji vertė grindžiama faktine vidaus rinkos kaina neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:






  (a) | produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 proc. visos pardavimo apimties ir |
| --- | --- | --- |

(111)

Normalioji vertė grindžiama faktine vidaus rinkos kaina neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

(a)

produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 proc. visos pardavimo apimties ir

| (b) | vidutinė svertinė pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

(b)

vidutinė svertinė pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (112) | Šiuo atveju normalioji vertė yra viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina. |
| --- | --- |

(112)

Šiuo atveju normalioji vertė yra viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina.

| (113) | Normalioji vertė yra faktinė produktų, tik pelningai parduotų vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jeigu:






  (a) | pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 proc. visos pardavimo apimties arba |
| --- | --- | --- |

(113)

Normalioji vertė yra faktinė produktų, tik pelningai parduotų vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jeigu:

(a)

pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 proc. visos pardavimo apimties arba

| (b) | vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(b)

vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

3.2.2.   Sąnaudų priskyrimas nagrinėjamajam produktui

Sąnaudų priskyrimas nagrinėjamajam produktui

| (114) | Remiantis ankstesniais laikotarpiais bendrovės taikytu sąnaudų priskyrimu, iš pardavimo vidaus rinkoje analizės matyti, kad mažiau nei 80 proc. viso „Lotte Chemicals Louisiana LLC“ pardavimo vidaus rinkoje buvo pelninga, o vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(114)

Remiantis ankstesniais laikotarpiais bendrovės taikytu sąnaudų priskyrimu, iš pardavimo vidaus rinkoje analizės matyti, kad mažiau nei 80 proc. viso „Lotte Chemicals Louisiana LLC“ pardavimo vidaus rinkoje buvo pelninga, o vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

| (115) | „MEGlobal Americas Inc“ atveju pelningo pardavimo dalis sudarė 80 proc. viso pardavimo vidaus rinkoje, o vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(115)

„MEGlobal Americas Inc“ atveju pelningo pardavimo dalis sudarė 80 proc. viso pardavimo vidaus rinkoje, o vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

3.2.3.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (116) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves. |
| --- | --- |

(116)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves.

| (117) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksportuojančio gamintojo, kuris nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina. |
| --- | --- |

(117)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksportuojančio gamintojo, kuris nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

| (118) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksportuojančio gamintojo, kuris nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusią bendrovę, veikiančią kaip importuotojas Šveicarijoje, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir į gautą pelną. Pastarojo buvo taikomas toks pats pelno skirtumas, kaip nurodyta SAK eksporto kainos skirsnyje. |
| --- | --- |

(118)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksportuojančio gamintojo, kuris nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusią bendrovę, veikiančią kaip importuotojas Šveicarijoje, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir į gautą pelną. Pastarojo buvo taikomas toks pats pelno skirtumas, kaip nurodyta SAK eksporto kainos skirsnyje.

3.2.4.   Eksporto kainos apskaičiavimas parduodant susijusiam Sąjungos perdirbėjui

Eksporto kainos apskaičiavimas parduodant susijusiam Sąjungos perdirbėjui

| (119) | Su „MEGlobal Americas“ susijęs importuotojas Sąjungoje dalį produkto pardavė nesusijusiems pirkėjams, todėl buvo taikoma 3.2.3 skirsnyje aprašyta metodika. |
| --- | --- |

(119)

Su „MEGlobal Americas“ susijęs importuotojas Sąjungoje dalį produkto pardavė nesusijusiems pirkėjams, todėl buvo taikoma 3.2.3 skirsnyje aprašyta metodika.

| (120) | Tačiau dalis susijusio importuotojo Sąjungoje parduoto produkto buvo skirta susijusiam MEG perdirbėjui, kuris vėliau pagamino kitą produktą (PET), skirtą parduoti kitoms šalims. Susijęs perdirbėjas bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė prašomus duomenis. |
| --- | --- |

(120)

Tačiau dalis susijusio importuotojo Sąjungoje parduoto produkto buvo skirta susijusiam MEG perdirbėjui, kuris vėliau pagamino kitą produktą (PET), skirtą parduoti kitoms šalims. Susijęs perdirbėjas bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė prašomus duomenis.

| (121) | Atsižvelgdama į tai, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį nebuvo nustatyta perpardavimo kaina, Komisija eksporto kainą nustatė „bet kuriuo kitu priimtinu būdu“, t. y. pagal PET sąnaudų struktūrą. |
| --- | --- |

(121)

Atsižvelgdama į tai, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį nebuvo nustatyta perpardavimo kaina, Komisija eksporto kainą nustatė „bet kuriuo kitu priimtinu būdu“, t. y. pagal PET sąnaudų struktūrą.

| (122) | Taip nustatyta MEG kaina buvo naudojama eksporto kainai apskaičiuoti taikant 3.2.3 skirsnyje nurodytą metodiką, atsižvelgiant į susijusio importuotojo buvimą. |
| --- | --- |

(122)

Taip nustatyta MEG kaina buvo naudojama eksporto kainai apskaičiuoti taikant 3.2.3 skirsnyje nurodytą metodiką, atsižvelgiant į susijusio importuotojo buvimą.

3.2.5.   Palyginimas

Palyginimas

| (123) | Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(123)

Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (124) | Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koregavimai atlikti dėl krovos ir pakrovimo, frachto eksportuojančioje šalyje, krovinių gabenimo jūra, jūrų transporto draudimo, muito ir kitų importo mokesčių, frachto Sąjungoje, kredito išlaidų, draudimo vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(124)

Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koregavimai atlikti dėl krovos ir pakrovimo, frachto eksportuojančioje šalyje, krovinių gabenimo jūra, jūrų transporto draudimo, muito ir kitų importo mokesčių, frachto Sąjungoje, kredito išlaidų, draudimo vidaus rinkoje.

3.2.6.   Dempingo skirtumai

Dempingo skirtumai

| (125) | Vertindama atrinktus eksportuojančius gamintojus, Komisija panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę palygino su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. |
| --- | --- |

(125)

Vertindama atrinktus eksportuojančius gamintojus, Komisija panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę palygino su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.

| (126) | Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai pagal 2 straipsnio 12 dalį yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| „Lotte Chemical Louisiana LLC“ | 8,5 % |
| „MEGlobal Americas Inc“ | 38,3 % |

(126)

Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai pagal 2 straipsnio 12 dalį yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

„Lotte Chemical Louisiana LLC“

8,5 %

„MEGlobal Americas Inc“

38,3 %

| (127) | Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Tas skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais. |
| --- | --- |

(127)

Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Tas skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais.

| (128) | Tuo remiantis neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas 13,5 proc. laikinasis dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(128)

Tuo remiantis neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas 13,5 proc. laikinasis dempingo skirtumas.

| (129) | Visiems kitiems JAV eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – tai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos importo iš JAV į Sąjungą apimties tiriamuoju laikotarpiu (remiantis Eurostato statistiniais duomenimis) dalimi. |
| --- | --- |

(129)

Visiems kitiems JAV eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – tai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos importo iš JAV į Sąjungą apimties tiriamuoju laikotarpiu (remiantis Eurostato statistiniais duomenimis) dalimi.

| (130) | Šiuo atveju bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė maždaug 59 proc. viso importo per tiriamąjį laikotarpį. Tuo remdamasi Komisija nusprendė, kad dempingo skirtumas kitiems eksportuotojams turi būti lygus skirtumui, kuris nustatytas bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, didžiausiai tipinei sandorių su vienu klientu grupei. |
| --- | --- |

(130)

Šiuo atveju bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė maždaug 59 proc. viso importo per tiriamąjį laikotarpį. Tuo remdamasi Komisija nusprendė, kad dempingo skirtumas kitiems eksportuotojams turi būti lygus skirtumui, kuris nustatytas bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, didžiausiai tipinei sandorių su vienu klientu grupei.

| (131) | Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| „Lotte Chemical Louisiana LLC“ | 8,5 % |
| „MEGlobal Americas Inc“ | 38,3 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 13,5 % |
| Visos kitos bendrovės | 52,0 % |

(131)

Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

„Lotte Chemical Louisiana LLC“

8,5 %

„MEGlobal Americas Inc“

38,3 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

13,5 %

Visos kitos bendrovės

52,0 %

4.   ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (132) | Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino 12 gamintojų arba devynios gamintojų grupės. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(132)

Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino 12 gamintojų arba devynios gamintojų grupės. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (133) | Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo 942 911 tonos. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, pavyzdžiui, skundo pateikėjo duomenimis, kurių patikimumas ir išsamumas buvo patikrintas juos lyginant su atrinktų Sąjungos gamintojų pateikta informacija. Nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų duomenis skundo pateikėjas apskaičiavo remdamasis rinkos informacija. Kaip nurodyta 58 konstatuojamojoje dalyje, trys atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 64,1 proc. viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto. |
| --- | --- |

(133)

Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo 942 911 tonos. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, pavyzdžiui, skundo pateikėjo duomenimis, kurių patikimumas ir išsamumas buvo patikrintas juos lyginant su atrinktų Sąjungos gamintojų pateikta informacija. Nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų duomenis skundo pateikėjas apskaičiavo remdamasis rinkos informacija. Kaip nurodyta 58 konstatuojamojoje dalyje, trys atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 64,1 proc. viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto.

| (134) | Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį gamintojai, kurie yra susiję su Saudo Arabijos ir (arba) Amerikos eksportuotojais ar importuotojais ir (arba) patys importuoja produktą tariamai dempingo kaina, gali būti nepriskiriami Sąjungos pramonei. 4 straipsnio 2 dalyje apibrėžiama, kada gamintojai laikomi susijusiais su eksportuotojais ar importuotojais. |
| --- | --- |

(134)

Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį gamintojai, kurie yra susiję su Saudo Arabijos ir (arba) Amerikos eksportuotojais ar importuotojais ir (arba) patys importuoja produktą tariamai dempingo kaina, gali būti nepriskiriami Sąjungos pramonei. 4 straipsnio 2 dalyje apibrėžiama, kada gamintojai laikomi susijusiais su eksportuotojais ar importuotojais.

| (135) | SABIC tvirtino, kad vienas iš skundo pateikėjų nuolat importavo MEG iš SAK, todėl jis neturėtų būti laikomas Sąjungos gamintoju. |
| --- | --- |

(135)

SABIC tvirtino, kad vienas iš skundo pateikėjų nuolat importavo MEG iš SAK, todėl jis neturėtų būti laikomas Sąjungos gamintoju.

| (136) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad MEG iš SAK importavo ne pats MEG gamintojas, o dvi susijusios bendrovės. Šios susijusios bendrovės tiriamuoju laikotarpiu iš SAK importavo labai nedidelį MEG kiekį, kad laiku papildytų savo atsargas. Šios susijusios bendrovės yra MEG naudotojai. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nėra pagrindo šio gamintojo nepriskirti Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(136)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad MEG iš SAK importavo ne pats MEG gamintojas, o dvi susijusios bendrovės. Šios susijusios bendrovės tiriamuoju laikotarpiu iš SAK importavo labai nedidelį MEG kiekį, kad laiku papildytų savo atsargas. Šios susijusios bendrovės yra MEG naudotojai. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nėra pagrindo šio gamintojo nepriskirti Sąjungos pramonei.

| (137) | „Mitsubishi“ teigė, kad vienas iš skundo pateikėjų importavo MEG iš nagrinėjamųjų šalių, todėl jis neturėtų būti laikomas Sąjungos gamintoju. |
| --- | --- |

(137)

„Mitsubishi“ teigė, kad vienas iš skundo pateikėjų importavo MEG iš nagrinėjamųjų šalių, todėl jis neturėtų būti laikomas Sąjungos gamintoju.

| (138) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį bendrovė neimportavo nagrinėjamojo produkto iš nagrinėjamųjų šalių. Ankstesnis importas buvo labai nežymus, kad būtų laiku papildyta bendrovės gamyba. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nėra pagrindo šio gamintojo nepriskirti Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(138)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį bendrovė neimportavo nagrinėjamojo produkto iš nagrinėjamųjų šalių. Ankstesnis importas buvo labai nežymus, kad būtų laiku papildyta bendrovės gamyba. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nėra pagrindo šio gamintojo nepriskirti Sąjungos pramonei.

| (139) | Be to, SABIC teigė, kad su prašymui pritariančiu gamintoju susijusi bendrovė taip pat importavo MEG iš SAK. Bendrovė nebendradarbiavo, o kitų įrodymų, kurie leistų Komisijai daryti išvadą, kad ji neturėtų būti įtraukta į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nebuvo. Bet kuriuo atveju, jei ši bendrovė būtų neįtraukta, tai neturėtų esminio poveikio nustatant žalą ir priežastinį ryšį dėl to, kad ji yra nedidelė. |
| --- | --- |

(139)

Be to, SABIC teigė, kad su prašymui pritariančiu gamintoju susijusi bendrovė taip pat importavo MEG iš SAK. Bendrovė nebendradarbiavo, o kitų įrodymų, kurie leistų Komisijai daryti išvadą, kad ji neturėtų būti įtraukta į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nebuvo. Bet kuriuo atveju, jei ši bendrovė būtų neįtraukta, tai neturėtų esminio poveikio nustatant žalą ir priežastinį ryšį dėl to, kad ji yra nedidelė.

| (140) | Komisija taip pat išnagrinėjo esamus Sąjungos pramonės ryšius su nagrinėjamojo produkto eksportuotojais arba importuotojais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas iš pagrindinių nebendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo akcininkų yra Saudo Arabijos MEG gamintojas, o dar du nebendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai nuosavybės teise priklauso JAV MEG gamintojams. Atsižvelgdama į tai, kad šios bendrovės nebendradarbiavo, ir neturėdama kitų su tuo susijusių įrodymų, Komisija negalėjo padaryti išvados, kad jos neturėtų būti įtrauktos į Sąjungos pramonės apibrėžtį. |
| --- | --- |

(140)

Komisija taip pat išnagrinėjo esamus Sąjungos pramonės ryšius su nagrinėjamojo produkto eksportuotojais arba importuotojais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas iš pagrindinių nebendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo akcininkų yra Saudo Arabijos MEG gamintojas, o dar du nebendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai nuosavybės teise priklauso JAV MEG gamintojams. Atsižvelgdama į tai, kad šios bendrovės nebendradarbiavo, ir neturėdama kitų su tuo susijusių įrodymų, Komisija negalėjo padaryti išvados, kad jos neturėtų būti įtrauktos į Sąjungos pramonės apibrėžtį.

4.2.   Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas

Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas

| (141) | Siekdama nustatyti, ar Sąjungos pramonei buvo padaryta žala, taip pat suvartojimo ir įvairius ekonominius rodiklius, susijusius su Sąjungos pramonės padėtimi, Komisija nagrinėjo, ar atliekant analizę reikės atsižvelgti į tolesnį Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto naudojimą, jei taip – kokiu mastu. |
| --- | --- |

(141)

Siekdama nustatyti, ar Sąjungos pramonei buvo padaryta žala, taip pat suvartojimo ir įvairius ekonominius rodiklius, susijusius su Sąjungos pramonės padėtimi, Komisija nagrinėjo, ar atliekant analizę reikės atsižvelgti į tolesnį Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto naudojimą, jei taip – kokiu mastu.

| (142) | Siekdama susidaryti kuo išsamesnį Sąjungos pramonės vaizdą Komisija surinko duomenis apie visą su MEG susijusią veiklą ir nustatė, ar produkcija yra skirta uždarajam naudojimui, ar laisvajai rinkai. |
| --- | --- |

(142)

Siekdama susidaryti kuo išsamesnį Sąjungos pramonės vaizdą Komisija surinko duomenis apie visą su MEG susijusią veiklą ir nustatė, ar produkcija yra skirta uždarajam naudojimui, ar laisvajai rinkai.

| (143) | Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu maždaug 7 proc. visos Sąjungos suvartojimo teko uždarajai rinkai, kaip matyti iš 1 lentelės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu uždaroji rinka sumažėjo 28 proc. |
| --- | --- |

(143)

Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu maždaug 7 proc. visos Sąjungos suvartojimo teko uždarajai rinkai, kaip matyti iš 1 lentelės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu uždaroji rinka sumažėjo 28 proc.

| (144) | Atliekant žalos analizę skirstymas į uždarąją rinką ir laisvąją rinką yra svarbus, nes uždarajam naudojimui skirti produktai tiesiogiai nekonkuruoja su importuotaisiais. Priešingai, laisvojoje rinkoje parduoti skirta produkcija tiesiogiai konkuruoja su importuojamu nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(144)

Atliekant žalos analizę skirstymas į uždarąją rinką ir laisvąją rinką yra svarbus, nes uždarajam naudojimui skirti produktai tiesiogiai nekonkuruoja su importuotaisiais. Priešingai, laisvojoje rinkoje parduoti skirta produkcija tiesiogiai konkuruoja su importuojamu nagrinėjamuoju produktu.

| (145) | Vienas iš atrinktų MEG gamintojų pagal ilgalaikę apsikeitimo sutartį, į kurią įtrauktas ir konvertavimo mokestis, nustatytas pasirašant apsikeitimo sandorių sutartį, keičia dalį savo MEG produkcijos į atitinkamą etileno oksido kiekį. Šioje sutartyje numatytas MEG kiekis įtrauktas į makroekonominių rodiklių vertinimą, tačiau neįtrauktas į mikroekonominių rodiklių vertinimą, nes atrinkto Sąjungos gamintojo gaunamas konvertavimo mokestis nėra pagrįstas rinkos sąlygomis. Nepaisant to, pardavimą pagal šią apsikeitimo sutartį įtraukus į mikroekonominių rodiklių vertinimą, tai neturėtų poveikio nei pelningumo tendencijai, nei išvadai, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip nurodyta 197 ir 206 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(145)

Vienas iš atrinktų MEG gamintojų pagal ilgalaikę apsikeitimo sutartį, į kurią įtrauktas ir konvertavimo mokestis, nustatytas pasirašant apsikeitimo sandorių sutartį, keičia dalį savo MEG produkcijos į atitinkamą etileno oksido kiekį. Šioje sutartyje numatytas MEG kiekis įtrauktas į makroekonominių rodiklių vertinimą, tačiau neįtrauktas į mikroekonominių rodiklių vertinimą, nes atrinkto Sąjungos gamintojo gaunamas konvertavimo mokestis nėra pagrįstas rinkos sąlygomis. Nepaisant to, pardavimą pagal šią apsikeitimo sutartį įtraukus į mikroekonominių rodiklių vertinimą, tai neturėtų poveikio nei pelningumo tendencijai, nei išvadai, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip nurodyta 197 ir 206 konstatuojamosiose dalyse.

| (146) | Komisija išnagrinėjo tam tikrus su Sąjungos pramone susijusius ekonominius rodiklius remdamasi laisvosios rinkos duomenimis. Šie rodikliai yra: pardavimo apimtis ir pardavimo kainos Sąjungos rinkoje, rinkos dalis, augimas, eksporto apimtis ir kainos, pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautas. Kai buvo įmanoma ir pagrįsta, nagrinėjimo rezultatai buvo palyginti su uždarosios rinkos duomenimis, siekiant susidaryti aiškų Sąjungos pramonės padėties vaizdą. |
| --- | --- |

(146)

Komisija išnagrinėjo tam tikrus su Sąjungos pramone susijusius ekonominius rodiklius remdamasi laisvosios rinkos duomenimis. Šie rodikliai yra: pardavimo apimtis ir pardavimo kainos Sąjungos rinkoje, rinkos dalis, augimas, eksporto apimtis ir kainos, pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautas. Kai buvo įmanoma ir pagrįsta, nagrinėjimo rezultatai buvo palyginti su uždarosios rinkos duomenimis, siekiant susidaryti aiškų Sąjungos pramonės padėties vaizdą.

| (147) | Tačiau kitus ekonominius rodiklius būtų galima prasmingai nagrinėti tik įvertinus visą veiklą, įskaitant uždarąjį Sąjungos pramonės naudojimą. Kalbama apie šiuos rodiklius: gamybą, gamybos pajėgumus, pajėgumų naudojimą, investicijas, atsargas, užimtumą, našumą, atlyginimus ir pajėgumą padidinti kapitalą. Šie rodikliai priklauso nuo visos veiklos, nepriklausomai nuo to, ar produkcija skirta uždarajam naudojimui, ar parduodama laisvojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(147)

Tačiau kitus ekonominius rodiklius būtų galima prasmingai nagrinėti tik įvertinus visą veiklą, įskaitant uždarąjį Sąjungos pramonės naudojimą. Kalbama apie šiuos rodiklius: gamybą, gamybos pajėgumus, pajėgumų naudojimą, investicijas, atsargas, užimtumą, našumą, atlyginimus ir pajėgumą padidinti kapitalą. Šie rodikliai priklauso nuo visos veiklos, nepriklausomai nuo to, ar produkcija skirta uždarajam naudojimui, ar parduodama laisvojoje rinkoje.

4.3.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (148) | Komisija Sąjungos suvartojimą apskaičiavo remdamasi skundo pateikėjo nustatytu bendru Sąjungos pardavimu ir Eurostato importo iš visų trečiųjų šalių duomenimis. |
| --- | --- |

(148)

Komisija Sąjungos suvartojimą apskaičiavo remdamasi skundo pateikėjo nustatytu bendru Sąjungos pardavimu ir Eurostato importo iš visų trečiųjų šalių duomenimis.

| (149) | Sąjungos suvartojimo raida:










  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (tonomis) |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 1 687 120 | 1 765 864 | 1 755 524 | 1 624 170 |
| Indeksas | 100 | 105 | 104 | 96 |
| Uždaroji rinka | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeksas | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Laisvoji rinka | 1 522 668 | 1 602 073 | 1 614 888 | 1 505 068 |
| Indeksas | 100 | 105 | 106 | 99 |
| Šaltinis – Eurostatas, skundo pateikėjas |

(149)

Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas (tonomis)

Sąjungos suvartojimas (tonomis)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Bendras Sąjungos suvartojimas

1 687 120

1 765 864

1 755 524

1 624 170

Indeksas

Indeksas

100

100

105

105

104

104

96

96

Uždaroji rinka

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

86

86

72

72

Laisvoji rinka

1 522 668

1 602 073

1 614 888

1 505 068

Indeksas

Indeksas

100

100

105

105

106

106

99

99

Šaltinis – Eurostatas, skundo pateikėjas

Šaltinis – Eurostatas, skundo pateikėjas

| (150) | Apskritai suvartojimas Sąjungos laisvojoje rinkoje buvo gana stabilus ir sumažėjo 1 proc. Nuo 2017 m. iki 2019 m. Sąjungos rinka padidėjo 6 proc. nuo 1 522 668 tonų iki 1 614 888 tonų, o tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 6,8 proc. iki 1 505 068 tonų, t. y. beveik pasiekė 2017 m. lygį. |
| --- | --- |

(150)

Apskritai suvartojimas Sąjungos laisvojoje rinkoje buvo gana stabilus ir sumažėjo 1 proc. Nuo 2017 m. iki 2019 m. Sąjungos rinka padidėjo 6 proc. nuo 1 522 668 tonų iki 1 614 888 tonų, o tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 6,8 proc. iki 1 505 068 tonų, t. y. beveik pasiekė 2017 m. lygį.

4.4.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

Importas iš nagrinėjamųjų šalių

4.4.1.   Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

| (151) | Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės MEG importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(151)

Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės MEG importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

| (152) | Pagal tą nuostatą importas iš daugiau nei vienos šalies turi būti bendrai vertinamas tik tuomet, jeigu nustatoma, kad:






  (a) | dempingo skirtumas, apskaičiuotas importui iš kiekvienos šalies, yra didesnis nei 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis ir kad importo iš kiekvienos šalies apimtis nėra nereikšminga ir |
| --- | --- | --- |

(152)

Pagal tą nuostatą importas iš daugiau nei vienos šalies turi būti bendrai vertinamas tik tuomet, jeigu nustatoma, kad:

(a)

dempingo skirtumas, apskaičiuotas importui iš kiekvienos šalies, yra didesnis nei 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis ir kad importo iš kiekvienos šalies apimtis nėra nereikšminga ir

de minimis

| (b) | atsižvelgus į importuotų produktų ir Sąjungos panašaus produkto konkurencijos sąlygas, importo poveikį tikslinga vertinti bendrai. |
| --- | --- |

(b)

atsižvelgus į importuotų produktų ir Sąjungos panašaus produkto konkurencijos sąlygas, importo poveikį tikslinga vertinti bendrai.

| (153) | Nustatyti su importu iš JAV ir SAK susijusio dempingo skirtumai buvo didesni už de minimis ribą, nustatytą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies apimtis nebuvo nežymi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Iš tiesų tiriamuoju laikotarpiu importo iš JAV rinkos dalis buvo 16,7 proc., o iš SAK – 24,2 proc. |
| --- | --- |

(153)

Nustatyti su importu iš JAV ir SAK susijusio dempingo skirtumai buvo didesni už de minimis ribą, nustatytą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies apimtis nebuvo nežymi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Iš tiesų tiriamuoju laikotarpiu importo iš JAV rinkos dalis buvo 16,7 proc., o iš SAK – 24,2 proc.

de minimis

| (154) | Importo iš JAV ir SAK dempingo kaina konkurencijos sąlygos ir importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina ir panašaus produkto konkurencijos sąlygos buvo panašios. Tiksliau importuoti produktai stipriai konkuruoja tarpusavyje ir su Sąjungoje gaminamu MEG, nes MEG yra kainai labai jautri vienarūšė prekė, parduodama panašių kategorijų pirkėjams. Nors gali būti tam tikrų pardavimo kanalų skirtumų (Sąjungos pramonė parduoda tiesiogiai nesusijusiems pirkėjams, JAV eksportuojantys gamintojai parduoda tiesiogiai arba per susijusius importuotojus ir (arba) prekiautojus, o Saudo Arabijos eksportuojantys gamintojai parduoda daugiausia per susijusius importuotojus ir (arba) prekiautojus), konkurencija visų pirma grindžiama mažiausia kaina, o ne tais pardavimo kanalais. |
| --- | --- |

(154)

Importo iš JAV ir SAK dempingo kaina konkurencijos sąlygos ir importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina ir panašaus produkto konkurencijos sąlygos buvo panašios. Tiksliau importuoti produktai stipriai konkuruoja tarpusavyje ir su Sąjungoje gaminamu MEG, nes MEG yra kainai labai jautri vienarūšė prekė, parduodama panašių kategorijų pirkėjams. Nors gali būti tam tikrų pardavimo kanalų skirtumų (Sąjungos pramonė parduoda tiesiogiai nesusijusiems pirkėjams, JAV eksportuojantys gamintojai parduoda tiesiogiai arba per susijusius importuotojus ir (arba) prekiautojus, o Saudo Arabijos eksportuojantys gamintojai parduoda daugiausia per susijusius importuotojus ir (arba) prekiautojus), konkurencija visų pirma grindžiama mažiausia kaina, o ne tais pardavimo kanalais.

| (155) | Be to, iš abiejų šalių importuotas produktas buvo parduodamas gerokai mažesnėmis kainomis nei Sąjungos pramonės sąnaudos, kaip nurodyta 211 konstatuojamojoje dalyje, taigi, kaip nurodyta 188–190 konstatuojamosiose dalyse, jis panašiai prisidėjo prie Sąjungos pramonės patirto kainų sumažėjimo. |
| --- | --- |

(155)

Be to, iš abiejų šalių importuotas produktas buvo parduodamas gerokai mažesnėmis kainomis nei Sąjungos pramonės sąnaudos, kaip nurodyta 211 konstatuojamojoje dalyje, taigi, kaip nurodyta 188–190 konstatuojamosiose dalyse, jis panašiai prisidėjo prie Sąjungos pramonės patirto kainų sumažėjimo.

| (156) | Taigi buvo įvykdyti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai ir siekiant nustatyti žalą importas iš JAV ir SAK nagrinėtas bendrai. |
| --- | --- |

(156)

Taigi buvo įvykdyti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai ir siekiant nustatyti žalą importas iš JAV ir SAK nagrinėtas bendrai.

| (157) | SABIC tvirtino, kad importas iš SAK neturėtų būti sumuojamas su importu iš JAV, nes i) importo iš SAK ir JAV tendencijos skyrėsi; ii) vidutinė importo iš SAK vieneto vertė buvo 5 proc. didesnė nei iš JAV; iii) Saudo Arabijos ir JAV gamintojai parduoda MEG į ES skirtingais kanalais ir skirtingomis kainomis. |
| --- | --- |

(157)

SABIC tvirtino, kad importas iš SAK neturėtų būti sumuojamas su importu iš JAV, nes i) importo iš SAK ir JAV tendencijos skyrėsi; ii) vidutinė importo iš SAK vieneto vertė buvo 5 proc. didesnė nei iš JAV; iii) Saudo Arabijos ir JAV gamintojai parduoda MEG į ES skirtingais kanalais ir skirtingomis kainomis.

| (158) | Komisija tuos tvirtinimus atmetė. Sprendimas, ar importuojamus kiekius reikėtų vertinti kartu, turi būti priimamas remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais, kurie šiuo atveju buvo įvykdyti, kaip pažymėta 153–155 konstatuojamosiose dalyse. Nė vienas iš SABIC paminėtų aspektų negalėtų priversti abejoti tuo, kad iš SAK vykdomą importą galima nagrinėti kartu su iš JAV vykdomu importu. |
| --- | --- |

(158)

Komisija tuos tvirtinimus atmetė. Sprendimas, ar importuojamus kiekius reikėtų vertinti kartu, turi būti priimamas remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais, kurie šiuo atveju buvo įvykdyti, kaip pažymėta 153–155 konstatuojamosiose dalyse. Nė vienas iš SABIC paminėtų aspektų negalėtų priversti abejoti tuo, kad iš SAK vykdomą importą galima nagrinėti kartu su iš JAV vykdomu importu.

4.4.2.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

| (159) | Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Importo rinkos dalis nustatyta importo apimtį lyginant su Sąjungos suvartojimu. |
| --- | --- |

(159)

Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Importo rinkos dalis nustatyta importo apimtį lyginant su Sąjungos suvartojimu.

| (160) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių raida:










  2 lentelė


  Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis (tonomis) | 481 466 | 574 965 | 703 348 | 663 835 |
| Indeksas | 100 | 119 | 146 | 138 |
| Rinkos dalis (%) | 31,6 | 35,9 | 43,6 | 44,1 |
| Indeksas | 100 | 114 | 138 | 139 |
| Importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų apimtis (tonomis) | 57 919 | 73 681 | 209 013 | 270 508 |
| Indeksas | 100 | 127 | 361 | 467 |
| Rinkos dalis (%) | 3,8 | 4,6 | 12,9 | 18,0 |
| Indeksas | 100 | 121 | 340 | 473 |
| Importo iš Saudo Arabijos Karalystės apimtis (tonomis) | 423 547 | 501 284 | 494 335 | 393 327 |
| Indeksas | 100 | 118 | 117 | 93 |
| Rinkos dalis (%) | 27,8 | 31,3 | 30,6 | 26,1 |
| Indeksas | 100 | 112 | 110 | 94 |
| Šaltinis – Eurostatas |

(160)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių raida:

2 lentelė

2 lentelė

Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis (tonomis)

481 466

574 965

703 348

663 835

Indeksas

Indeksas

100

100

119

119

146

146

138

138

Rinkos dalis (%)

31,6

35,9

43,6

44,1

Indeksas

Indeksas

100

100

114

114

138

138

139

139

Importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų apimtis (tonomis)

57 919

73 681

209 013

270 508

Indeksas

Indeksas

100

100

127

127

361

361

467

467

Rinkos dalis (%)

3,8

4,6

12,9

18,0

Indeksas

Indeksas

100

100

121

121

340

340

473

473

Importo iš Saudo Arabijos Karalystės apimtis (tonomis)

423 547

501 284

494 335

393 327

Indeksas

Indeksas

100

100

118

118

117

117

93

93

Rinkos dalis (%)

27,8

31,3

30,6

26,1

Indeksas

Indeksas

100

100

112

112

110

110

94

94

Šaltinis – Eurostatas

Šaltinis – Eurostatas

| (161) | Importas iš nagrinėjamųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 38 proc. Rinkos dalies padidėjimas buvo dar didesnis, nes nagrinėjamojo importo rinkos dalis padidėjo 12,5 procentiniais punktais nuo 31,6 proc. 2017 m. iki 44,1 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Kadangi tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2017 m., suvartojimas buvo gana stabilus, staigus nagrinėjamųjų šalių rinkos dalies padidėjimas akivaizdžiai pakenkė kitiems rinkos dalyviams, ypač Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(161)

Importas iš nagrinėjamųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 38 proc. Rinkos dalies padidėjimas buvo dar didesnis, nes nagrinėjamojo importo rinkos dalis padidėjo 12,5 procentiniais punktais nuo 31,6 proc. 2017 m. iki 44,1 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Kadangi tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2017 m., suvartojimas buvo gana stabilus, staigus nagrinėjamųjų šalių rinkos dalies padidėjimas akivaizdžiai pakenkė kitiems rinkos dalyviams, ypač Sąjungos pramonei.

4.4.3.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (162) | Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Svarbu patikslinti, kad tų statistinių kainų lygis gali skirtis nuo pačių patikrintų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainų, nes didžioji dalis produktų iš nagrinėjamųjų šalių, visų pirma SAK, importuojama per susijusius importuotojus ir (arba) prekiautojus. Informacija apie pastaruosius patvirtina toliau nurodytas tendencijas ir bendrus lygmenis. |
| --- | --- |

(162)

Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Svarbu patikslinti, kad tų statistinių kainų lygis gali skirtis nuo pačių patikrintų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainų, nes didžioji dalis produktų iš nagrinėjamųjų šalių, visų pirma SAK, importuojama per susijusius importuotojus ir (arba) prekiautojus. Informacija apie pastaruosius patvirtina toliau nurodytas tendencijas ir bendrus lygmenis.

| (163) | Importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių vidutinės svertinės kainos raida:










  3 lentelė


  Importo kainos (EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | 747 | 775 | 508 | 441 |
| Indeksas | 100 | 104 | 68 | 59 |
| Saudo Arabijos Karalystė | 704 | 746 | 545 | 470 |
| Indeksas | 100 | 106 | 77 | 67 |
| Nagrinėjamosios šalys | 709 | 749 | 534 | 458 |
| Indeksas | 100 | 106 | 75 | 65 |
| Šaltinis – Eurostatas |

(163)

Importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių vidutinės svertinės kainos raida:

3 lentelė

3 lentelė

Importo kainos (EUR/t)

Importo kainos (EUR/t)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Jungtinės Amerikos Valstijos

747

775

508

441

Indeksas

Indeksas

100

100

104

104

68

68

59

59

Saudo Arabijos Karalystė

704

746

545

470

Indeksas

Indeksas

100

100

106

106

77

77

67

67

Nagrinėjamosios šalys

709

749

534

458

Indeksas

Indeksas

100

100

106

106

75

75

65

65

Šaltinis – Eurostatas

Šaltinis – Eurostatas

| (164) | Vidutinės importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 35 proc. Iš tikrųjų importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, t. y. 41 proc. importo iš JAV ir 33 proc. iš SAK. Šis sumažėjimas buvo ypač akivaizdus 2018–2019 m., kai JAV eksportuojantys gamintojai padidino savo rinkos dalį 8,3 procentiniais punktais Sąjungos pramonės sąskaita, o Saudo Arabijos eksportuojantys gamintojai išlaikė savo rinkos dalį taip pat gerokai sumažindami kainas. |
| --- | --- |

(164)

Vidutinės importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 35 proc. Iš tikrųjų importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, t. y. 41 proc. importo iš JAV ir 33 proc. iš SAK. Šis sumažėjimas buvo ypač akivaizdus 2018–2019 m., kai JAV eksportuojantys gamintojai padidino savo rinkos dalį 8,3 procentiniais punktais Sąjungos pramonės sąskaita, o Saudo Arabijos eksportuojantys gamintojai išlaikė savo rinkos dalį taip pat gerokai sumažindami kainas.

| (165) | Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:






  — | atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir |
| --- | --- | --- |

(165)

Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

—

atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

| — | iš atrinktų Saudo Arabijos ir JAV gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo. |
| --- | --- |

—

iš atrinktų Saudo Arabijos ir JAV gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo.

| (166) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų teorinės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad importo iš SAK priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo [10,7–13,0] proc., o importas iš JAV priverstinai nemažino kainų, remiantis dviejų nagrinėjamųjų JAV bendrovių visų sandorių svertiniu vidurkiu. |
| --- | --- |

(166)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų teorinės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad importo iš SAK priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo [10,7–13,0] proc., o importas iš JAV priverstinai nemažino kainų, remiantis dviejų nagrinėjamųjų JAV bendrovių visų sandorių svertiniu vidurkiu.

| (167) | Tiriamuoju laikotarpiu lyginant pardavimo kainas pagal to paties prekybos lygio sandorių rūšis, importuojant iš nagrinėjamųjų šalių priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas sudarė vidutiniškai [7,6–9,3] proc. |
| --- | --- |

(167)

Tiriamuoju laikotarpiu lyginant pardavimo kainas pagal to paties prekybos lygio sandorių rūšis, importuojant iš nagrinėjamųjų šalių priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas sudarė vidutiniškai [7,6–9,3] proc.

| (168) | Turint omenyje tai, kad nagrinėjamasis produktas yra biržos prekė ir kad konkuruojama daugiausia tik kaina ir kad kainos yra labai skaidrios (t. y. žinomos rinkoje), tokie skirtumai laikomi reikšmingais. Dėl nedidelio kainų skirtumo pirkėjas keis tiekėjus. Tą patvirtino ir naudotojų atsakymai. Be to, kaip parodyta 3 ir 7 lentelėse, importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių kaina tiriamuoju laikotarpiu buvo mažesnė už Sąjungos pramonės gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(168)

Turint omenyje tai, kad nagrinėjamasis produktas yra biržos prekė ir kad konkuruojama daugiausia tik kaina ir kad kainos yra labai skaidrios (t. y. žinomos rinkoje), tokie skirtumai laikomi reikšmingais. Dėl nedidelio kainų skirtumo pirkėjas keis tiekėjus. Tą patvirtino ir naudotojų atsakymai. Be to, kaip parodyta 3 ir 7 lentelėse, importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių kaina tiriamuoju laikotarpiu buvo mažesnė už Sąjungos pramonės gamybos sąnaudas.

4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.5.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (169) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(169)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (170) | Kaip minėta 58 konstatuojamojoje dalyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. |
| --- | --- |

(170)

Kaip minėta 58 konstatuojamojoje dalyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

| (171) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi skundo pateikėjo klausimyno atsakyme pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(171)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi skundo pateikėjo klausimyno atsakyme pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (172) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(172)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

| (173) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(173)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.5.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (174) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:










  4 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 1 165 543 | 1 171 349 | 997 626 | 942 911 |
| Indeksas | 100 | 100 | 86 | 81 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 478 500 |
| Indeksas | 100 | 100 | 100 | 97 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | 76,6 | 77,0 | 65,6 | 63,8 |
| Indeksas | 100 | 100 | 86 | 83 |
| Šaltinis – patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai |

(174)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4 lentelė

4 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (tonomis)

1 165 543

1 171 349

997 626

942 911

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

86

86

81

81

Gamybos pajėgumai (tonomis)

1 521 000

1 521 000

1 521 000

1 478 500

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

100

100

97

97

Pajėgumų naudojimas (%)

76,6

77,0

65,6

63,8

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

86

86

83

83

Šaltinis – patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai

Šaltinis – patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai

| (175) | Sąjungos pramonės gamybos apimtis iki 2018 m. buvo gana stabili, 2019 m. sumažėjo 14,4 proc., palyginti su 2018 m., o tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 5,4 proc., palyginti su 2019 m. Šis gamybos apimties sumažėjimas sutapo su 2019 m. pastebėtu staigiu importo apimties padidėjimu ir importo kainų sumažėjimu, kaip parodyta 2 ir 3 lentelėse. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 19 proc. |
| --- | --- |

(175)

Sąjungos pramonės gamybos apimtis iki 2018 m. buvo gana stabili, 2019 m. sumažėjo 14,4 proc., palyginti su 2018 m., o tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 5,4 proc., palyginti su 2019 m. Šis gamybos apimties sumažėjimas sutapo su 2019 m. pastebėtu staigiu importo apimties padidėjimu ir importo kainų sumažėjimu, kaip parodyta 2 ir 3 lentelėse. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 19 proc.

| (176) | Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik nekito. Jie šiek tiek sumažėjo per tiriamąjį laikotarpį, be kita ko ir dėl 2020 m. sausio mėn. vieno Sąjungos gamintojo gamykloje įvykusio nelaimingo atsitikimo (8). |
| --- | --- |

(176)

Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik nekito. Jie šiek tiek sumažėjo per tiriamąjį laikotarpį, be kita ko ir dėl 2020 m. sausio mėn. vieno Sąjungos gamintojo gamykloje įvykusio nelaimingo atsitikimo (8).

8

| (177) | Pajėgumų naudojimas atspindėjo gamybos apimties tendenciją ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 13 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(177)

Pajėgumų naudojimas atspindėjo gamybos apimties tendenciją ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 13 procentinių punktų.

4.5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (178) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:










  5 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje – laisvojoje rinkoje ir uždarajam naudojimui (tonomis) | 1 106 652 | 1 105 241 | 972 515 | 889 779 |
| Indeksas | 100 | 100 | 88 | 80 |
| Rinkos dalis (%) | 65,6 | 62,6 | 55,4 | 54,8 |
| Indeksas | 100 | 95 | 84 | 84 |
| Pardavimas uždarojoje rinkoje (tonomis) | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeksas | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Pardavimo uždarojoje rinkoje rinkos dalis (%) | 9,7 | 9,3 | 8,0 | 7,3 |
| Indeksas | 100 | 95 | 82 | 75 |
| Pardavimas laisvojoje rinkoje (tonomis) | 942 200 | 941 449 | 831 878 | 770 677 |
| Indeksas | 100 | 100 | 88 | 82 |
| Pardavimo laisvojoje rinkoje rinkos dalis (%) | 61,9 | 58,8 | 51,5 | 51,2 |
| Indeksas | | | 83 | 83 |
| Šaltinis – Eurostatas, patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai |

(178)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2017 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje – laisvojoje rinkoje ir uždarajam naudojimui (tonomis)

1 106 652

1 105 241

972 515

889 779

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

88

88

80

80

Rinkos dalis (%)

65,6

62,6

55,4

54,8

Indeksas

Indeksas

100

100

95

95

84

84

84

84

Pardavimas uždarojoje rinkoje (tonomis)

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

86

86

72

72

Pardavimo uždarojoje rinkoje rinkos dalis (%)

9,7

9,3

8,0

7,3

Indeksas

Indeksas

100

100

95

95

82

82

75

75

Pardavimas laisvojoje rinkoje (tonomis)

942 200

941 449

831 878

770 677

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

88

88

82

82

Pardavimo laisvojoje rinkoje rinkos dalis (%)

61,9

58,8

51,5

51,2

Indeksas

Indeksas

83

83

83

83

Šaltinis – Eurostatas, patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai

Šaltinis – Eurostatas, patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai

| (179) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras pardavimas Sąjungoje sumažėjo 20 proc. Šis mažėjimas, prasidėjęs 2019 m., vyko tuo pat metu labai padidėjus importo iš nagrinėjamųjų šalių apimčiai. |
| --- | --- |

(179)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras pardavimas Sąjungoje sumažėjo 20 proc. Šis mažėjimas, prasidėjęs 2019 m., vyko tuo pat metu labai padidėjus importo iš nagrinėjamųjų šalių apimčiai.

| (180) | Be to, per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras pardavimas uždarojoje rinkoje sumažėjo 28 proc. |
| --- | --- |

(180)

Be to, per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras pardavimas uždarojoje rinkoje sumažėjo 28 proc.

| (181) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras Sąjungos pramonės pardavimas laisvojoje rinkoje sumažėjo 18 proc. Dėl bendros Sąjungos pramonės pardavimo tendencijos Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 8,3 procentiniais punktais nuo 55,8 proc. 2017 m. iki 47,5 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Per tą patį laikotarpį nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 31,6 proc. 2017 m. iki 44,1 proc. tiriamuoju laikotarpiu, t. y. padidėjo daugiau nei 12,5 procentinio punkto, kaip nurodyta 159 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(181)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras Sąjungos pramonės pardavimas laisvojoje rinkoje sumažėjo 18 proc. Dėl bendros Sąjungos pramonės pardavimo tendencijos Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 8,3 procentiniais punktais nuo 55,8 proc. 2017 m. iki 47,5 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Per tą patį laikotarpį nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 31,6 proc. 2017 m. iki 44,1 proc. tiriamuoju laikotarpiu, t. y. padidėjo daugiau nei 12,5 procentinio punkto, kaip nurodyta 159 konstatuojamojoje dalyje.

4.5.2.3.   Augimas

Augimas

| (182) | Iš pirmiau pateiktų gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies duomenų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo augti absoliučiais skaičiais arba palyginti su suvartojimu. |
| --- | --- |

(182)

Iš pirmiau pateiktų gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies duomenų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo augti absoliučiais skaičiais arba palyginti su suvartojimu.

4.5.2.4.   Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

| (183) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:










  6 lentelė


  Užimtumas ir našumas |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Darbuotojų skaičius | 91 | 91 | 88 | 84 |
| Indeksas | 100 | 100 | 97 | 92 |
| Našumas (tonomis darbuotojui) | 12 868 | 12 907 | 11 372 | 11 159 |
| Indeksas | 100 | 100 | 88 | 87 |
| Šaltinis – patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai |

(183)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

91

91

88

84

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

97

97

92

92

Našumas (tonomis darbuotojui)

12 868

12 907

11 372

11 159

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

88

88

87

87

Šaltinis – patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai

Šaltinis – patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai

| (184) | Atsižvelgiant į prastėjančias rinkos sąlygas, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbuotojų skaičius sumažėjo 8 proc. Be to, gamybai dar labiau mažėjant, nagrinėjamuoju laikotarpiu našumas sumažėjo 13 proc. |
| --- | --- |

(184)

Atsižvelgiant į prastėjančias rinkos sąlygas, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbuotojų skaičius sumažėjo 8 proc. Be to, gamybai dar labiau mažėjant, nagrinėjamuoju laikotarpiu našumas sumažėjo 13 proc.

4.5.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (185) | Visi dempingo skirtumai buvo didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas bei didelį nagrinėjamojo produkto kainos jautrumą, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(185)

Visi dempingo skirtumai buvo didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas bei didelį nagrinėjamojo produkto kainos jautrumą, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

de minimis

| (186) | Tai pirmas nagrinėjamojo produkto antidempingo tyrimas. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio dempingo poveikį. |
| --- | --- |

(186)

Tai pirmas nagrinėjamojo produkto antidempingo tyrimas. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio dempingo poveikį.

4.5.3.   Mikroekonominiai rodikliai (9)

Mikroekonominiai rodikliai

9

4.5.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (187) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:










  7 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR/t) | [nuo 688 iki 841] | [nuo 722 iki 882] | [nuo 509 iki 622] | [nuo 418 iki 511] |
| Indeksas | 100 | 105 | 74 | 61 |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina uždarojoje rinkoje (EUR/t) | [nuo 652 iki 796] | [nuo 706 iki 862] | [nuo 509 iki 623] | [nuo 446 iki 545] |
| Indeksas | 100 | 108 | 78 | 68 |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina laisvojoje rinkoje (EUR/t) | [nuo 688 iki 841] | [nuo 722 iki 883] | [nuo 508 iki 620] | [nuo 415 iki 507] |
| Indeksas | 100 | 105 | 74 | 60 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t) | [nuo 552 iki 675] | [nuo 568 iki 694] | [nuo 557 iki 681] | [nuo 478 iki 584] |
| Indeksas | 100 | 103 | 101 | 87 |
| Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai |

(187)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

Pardavimo kainos Sąjungoje

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR/t)

[nuo 688 iki 841]

[nuo 722 iki 882]

[nuo 509 iki 622]

[nuo 418 iki 511]

Indeksas

Indeksas

100

100

105

105

74

74

61

61

Vidutinė vieneto pardavimo kaina uždarojoje rinkoje (EUR/t)

[nuo 652 iki 796]

[nuo 706 iki 862]

[nuo 509 iki 623]

[nuo 446 iki 545]

Indeksas

Indeksas

100

100

108

108

78

78

68

68

Vidutinė vieneto pardavimo kaina laisvojoje rinkoje (EUR/t)

[nuo 688 iki 841]

[nuo 722 iki 883]

[nuo 508 iki 620]

[nuo 415 iki 507]

Indeksas

Indeksas

100

100

105

105

74

74

60

60

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)

[nuo 552 iki 675]

[nuo 568 iki 694]

[nuo 557 iki 681]

[nuo 478 iki 584]

Indeksas

Indeksas

100

100

103

103

101

101

87

87

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai

| (188) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo nesusijusioms šalims laisvojoje rinkoje kainos sumažėjo 40 proc. Labiausiai kainos per metus sumažėjo 2019 m., kai importas mažomis kainomis iš nagrinėjamųjų šalių padidėjo 38 proc., o vartojimas buvo gana pastovus. |
| --- | --- |

(188)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo nesusijusioms šalims laisvojoje rinkoje kainos sumažėjo 40 proc. Labiausiai kainos per metus sumažėjo 2019 m., kai importas mažomis kainomis iš nagrinėjamųjų šalių padidėjo 38 proc., o vartojimas buvo gana pastovus.

| (189) | Atrinktų gamintojų vieneto gamybos sąnaudos 2017–2019 m. buvo gana stabilios, o vėliau tiriamuoju laikotarpiu mažėjo, nors ir lėčiau nei pardavimo kaina, daugiausia dėl mažesnių etileno, kuris yra pagrindinė MEG gamybos žaliava, kainų. |
| --- | --- |

(189)

Atrinktų gamintojų vieneto gamybos sąnaudos 2017–2019 m. buvo gana stabilios, o vėliau tiriamuoju laikotarpiu mažėjo, nors ir lėčiau nei pardavimo kaina, daugiausia dėl mažesnių etileno, kuris yra pagrindinė MEG gamybos žaliava, kainų.

| (190) | Tai rodo didelį kainų spaudimą, kurį sukėlė staigiai padidėjusi importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimtis. |
| --- | --- |

(190)

Tai rodo didelį kainų spaudimą, kurį sukėlė staigiai padidėjusi importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimtis.

4.5.3.2.   Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (191) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:










  8 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | [nuo 94 277 iki 115 227 ] | [nuo 95 581 iki 116 821 ] | [nuo 100 232 iki 122 506 ] | [nuo 98 732 iki 120 672 ] |
| Indeksas | 100 | 101 | 106 | 105 |
| Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai |

(191)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

[nuo 94 277 iki 115 227 ]

[nuo 95 581 iki 116 821 ]

[nuo 100 232 iki 122 506 ]

[nuo 98 732 iki 120 672 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

101

101

106

106

105

105

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai

| (192) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės darbo sąnaudos vienam atrinktų Sąjungos gamintojų darbuotojui padidėjo 5 proc. Šį padidėjimą daugiausia lėmė infliacija ir nedidelis metinis chemijos pramonėje dirbančių darbuotojų atlyginimų augimas. |
| --- | --- |

(192)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės darbo sąnaudos vienam atrinktų Sąjungos gamintojų darbuotojui padidėjo 5 proc. Šį padidėjimą daugiausia lėmė infliacija ir nedidelis metinis chemijos pramonėje dirbančių darbuotojų atlyginimų augimas.

4.5.3.3.   Atsargos

Atsargos

| (193) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:










  9 lentelė


  Atsargos |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | [nuo 12 167 iki 14 871 ] | [nuo 29 408 iki 35 944 ] | [nuo 16 833 iki 20 573 ] | [nuo 17 231 iki 21 060 ] |
| Indeksas | 100 | 242 | 138 | 142 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%) | [nuo 1,7 iki 2,0] | [nuo 4,0 iki 4,9] | [nuo 2,6 iki 3,2] | [nuo 2,7 iki 3,3] |
| Indeksas | 100 | 239 | 155 | 162 |
| Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai |

(193)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Atsargos

Atsargos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

[nuo 12 167 iki 14 871 ]

[nuo 29 408 iki 35 944 ]

[nuo 16 833 iki 20 573 ]

[nuo 17 231 iki 21 060 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

242

242

138

138

142

142

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%)

[nuo 1,7 iki 2,0]

[nuo 4,0 iki 4,9]

[nuo 2,6 iki 3,2]

[nuo 2,7 iki 3,3]

Indeksas

Indeksas

100

100

239

239

155

155

162

162

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai

| (194) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 42 proc. |
| --- | --- |

(194)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 42 proc.

| (195) | Taip pat per nagrinėjamąjį laikotarpį 62 proc. padidėjo atsargos gamybos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(195)

Taip pat per nagrinėjamąjį laikotarpį 62 proc. padidėjo atsargos gamybos procentine dalimi.

4.5.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (196) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:










  10 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | [nuo 16,7 iki 20,5] | [nuo 18,6 iki 22,7] | [nuo –8,3 iki –10,2] | [nuo –10,8 iki –13,2] |
| Indeksas | 100 | 111 | –50 | –64 |
| Pinigų srautas (tūkst. EUR) | [nuo 60 866 iki 74 392 ] | [nuo 60 197 iki 73 574 ] | [nuo –7 005 iki –8 562 ] | [nuo –16 409 iki –20 056 ] |
| Indeksas | 100 | 99 | –12 | –27 |
| Investicijos (tūkst. EUR) | [nuo 5 613 iki 6 860 ] | [nuo 1 316 iki 1 609 ] | [nuo 1 926 iki 2 354 ] | [nuo 2 055 iki 2 512 ] |
| Indeksas | 100 | 23 | 34 | 37 |
| Investicijų grąža (%) | [nuo 177 iki 216] | [nuo 194 iki 237] | [nuo –34 iki –41] | [nuo –27 iki –34] |
| Indeksas | 100 | 110 | –19 | –16 |
| Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai |

(196)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

[nuo 16,7 iki 20,5]

[nuo 18,6 iki 22,7]

[nuo –8,3 iki –10,2]

[nuo –10,8 iki –13,2]

Indeksas

Indeksas

100

100

111

111

–50

–50

–64

–64

Pinigų srautas (tūkst. EUR)

[nuo 60 866 iki 74 392 ]

[nuo 60 197 iki 73 574 ]

[nuo –7 005 iki –8 562 ]

[nuo –16 409 iki –20 056 ]

Indeksas

100

100

99

99

–12

–12

–27

–27

Investicijos (tūkst. EUR)

[nuo 5 613 iki 6 860 ]

[nuo 1 316 iki 1 609 ]

[nuo 1 926 iki 2 354 ]

[nuo 2 055 iki 2 512 ]

Indeksas

Indeksas

100

100

23

23

34

34

37

37

Investicijų grąža (%)

[nuo 177 iki 216]

[nuo 194 iki 237]

[nuo –34 iki –41]

[nuo –27 iki –34]

Indeksas

Indeksas

100

100

110

110

–19

–19

–16

–16

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai

| (197) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu nuo 2019 m. pelningumas labai pablogėjo dėl 188 ir 189 konstatuojamosiose dalyse aprašytų vidutinių pardavimo kainų ir gamybos sąnaudų pokyčių. Dėl didelės importo iš nagrinėjamųjų šalių apimties spaudimo Sąjungos pramonė turėjo sumažinti pardavimo kainas, kurios tapo gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl tiriamuoju laikotarpiu patyrė didelių nuostolių, kurie sudarė nuo 10,8 iki 13,2 proc. |
| --- | --- |

(197)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu nuo 2019 m. pelningumas labai pablogėjo dėl 188 ir 189 konstatuojamosiose dalyse aprašytų vidutinių pardavimo kainų ir gamybos sąnaudų pokyčių. Dėl didelės importo iš nagrinėjamųjų šalių apimties spaudimo Sąjungos pramonė turėjo sumažinti pardavimo kainas, kurios tapo gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl tiriamuoju laikotarpiu patyrė didelių nuostolių, kurie sudarė nuo 10,8 iki 13,2 proc.

| (198) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautų tendencija iš esmės atitiko pelningumo tendenciją. Iki 2018 m. atrinktų Sąjungos gamintojų pinigų srautai buvo teigiami, o nuo 2019 m. jų pinigų likutis buvo vis labiau neigiamas. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pinigų srautas sumažėjo 127 proc. Tai kelia didelį pavojų Sąjungos pramonės gebėjimui finansuoti savo veiklą. |
| --- | --- |

(198)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautų tendencija iš esmės atitiko pelningumo tendenciją. Iki 2018 m. atrinktų Sąjungos gamintojų pinigų srautai buvo teigiami, o nuo 2019 m. jų pinigų likutis buvo vis labiau neigiamas. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pinigų srautas sumažėjo 127 proc. Tai kelia didelį pavojų Sąjungos pramonės gebėjimui finansuoti savo veiklą.

| (199) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu 67 proc. sumažėjo ir investicijos. Beveik visos investicijos buvo skirtos pasenusiam ilgalaikiam turtui pakeisti. Investicijos, kuriomis siekta padidinti pajėgumus arba padidinti našumą, buvo nedidelės, o tai rodo prastėjančias rinkos perspektyvas dėl mažėjančios rinkos dalies ir pelningumo. |
| --- | --- |

(199)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu 67 proc. sumažėjo ir investicijos. Beveik visos investicijos buvo skirtos pasenusiam ilgalaikiam turtui pakeisti. Investicijos, kuriomis siekta padidinti pajėgumus arba padidinti našumą, buvo nedidelės, o tai rodo prastėjančias rinkos perspektyvas dėl mažėjančios rinkos dalies ir pelningumo.

| (200) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. 2018 m. ji šiek tiek padidėjo, o vėliau per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį smarkiai sumažėjo iki neigiamų verčių, o tai atspindi pelningumo tendenciją. |
| --- | --- |

(200)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. 2018 m. ji šiek tiek padidėjo, o vėliau per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį smarkiai sumažėjo iki neigiamų verčių, o tai atspindi pelningumo tendenciją.

| (201) | Trys atrinkti Sąjungos gamintojai priklauso didelėms įmonių grupėms, todėl jų gebėjimas pritraukti kapitalo yra geresnis nei panašioje finansinėje padėtyje esančių savarankiškų bendrovių. Tačiau, kadangi jų finansinė padėtis blogėja taip sparčiai, kyla akivaizdus pavojus jų gebėjimui ateityje pritraukti kapitalo. |
| --- | --- |

(201)

Trys atrinkti Sąjungos gamintojai priklauso didelėms įmonių grupėms, todėl jų gebėjimas pritraukti kapitalo yra geresnis nei panašioje finansinėje padėtyje esančių savarankiškų bendrovių. Tačiau, kadangi jų finansinė padėtis blogėja taip sparčiai, kyla akivaizdus pavojus jų gebėjimui ateityje pritraukti kapitalo.

4.5.4.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (202) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo 38 proc. Atsižvelgiant į gana stabilų suvartojimą Sąjungoje, importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 31,6 proc. 2017 m. iki 44,1 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Dėl šio rinkos dalies padidėjimo nukentėjo Sąjungos pramonė, kuri prarado 10,7 procentinio punkto laisvosios rinkos dalies. |
| --- | --- |

(202)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo 38 proc. Atsižvelgiant į gana stabilų suvartojimą Sąjungoje, importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 31,6 proc. 2017 m. iki 44,1 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Dėl šio rinkos dalies padidėjimo nukentėjo Sąjungos pramonė, kuri prarado 10,7 procentinio punkto laisvosios rinkos dalies.

| (203) | Padidinti nagrinėjamųjų šalių rinkos dalį Sąjungos rinkoje buvo įmanoma dėl didelio kainų spaudimo, nes tiriamuoju laikotarpiu importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos buvo vidutiniškai [12–15] proc. mažesnės už Sąjungos pramonės sąnaudas. Taigi importo iš nagrinėjamųjų šalių kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 35 proc. Siekdama išlaikyti tinkamą rinkos dalį ir ekonomišką gamybos apimtį, Sąjungos pramonė neturėjo kito pasirinkimo, kaip tik taip pat mažinti kainas. Nors dėl sumažėjusios etileno kainos sumažėjo ir gamybos sąnaudos, importo daromas kainų spaudimas buvo toks didelis, kad privertė Sąjungos pramonę nuleisti kainas žemiau gamybos sąnaudų, todėl iki tiriamojo laikotarpio pabaigos ji patyrė didelių nuostolių. |
| --- | --- |

(203)

Padidinti nagrinėjamųjų šalių rinkos dalį Sąjungos rinkoje buvo įmanoma dėl didelio kainų spaudimo, nes tiriamuoju laikotarpiu importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos buvo vidutiniškai [12–15] proc. mažesnės už Sąjungos pramonės sąnaudas. Taigi importo iš nagrinėjamųjų šalių kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 35 proc. Siekdama išlaikyti tinkamą rinkos dalį ir ekonomišką gamybos apimtį, Sąjungos pramonė neturėjo kito pasirinkimo, kaip tik taip pat mažinti kainas. Nors dėl sumažėjusios etileno kainos sumažėjo ir gamybos sąnaudos, importo daromas kainų spaudimas buvo toks didelis, kad privertė Sąjungos pramonę nuleisti kainas žemiau gamybos sąnaudų, todėl iki tiriamojo laikotarpio pabaigos ji patyrė didelių nuostolių.

| (204) | Dėl tokios padėties rinkoje visi pagrindiniai makroekonominiai žalos rodikliai nagrinėjamuoju laikotarpiu rodė neigiamas tendencijas. Gamybos apimtis ir pardavimo laisvojoje rinkoje apimtis atitinkamai sumažėjo 19 proc. ir 18 proc. Užimtumas ir našumas atitinkamai sumažėjo 7 proc. ir 13 proc. |
| --- | --- |

(204)

Dėl tokios padėties rinkoje visi pagrindiniai makroekonominiai žalos rodikliai nagrinėjamuoju laikotarpiu rodė neigiamas tendencijas. Gamybos apimtis ir pardavimo laisvojoje rinkoje apimtis atitinkamai sumažėjo 19 proc. ir 18 proc. Užimtumas ir našumas atitinkamai sumažėjo 7 proc. ir 13 proc.

| (205) | Analogiškai pablogėjo ir pagrindiniai mikroekonominiai rodikliai. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo nesusijusioms šalims laisvojoje rinkoje kainos sumažėjo 40 proc., o jų sąnaudos sumažėjo tik 13 proc., todėl jų pelningumas akivaizdžiai sumažėjo nuo 16,7–20,5 proc. 2017 m. iki 10,8–13,2 proc. dydžio nuostolių tiriamuoju laikotarpiu. Laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 42 proc. Pinigų srautai ir investicijos atitinkamai sumažėjo 127 proc. ir 63 proc. |
| --- | --- |

(205)

Analogiškai pablogėjo ir pagrindiniai mikroekonominiai rodikliai. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo nesusijusioms šalims laisvojoje rinkoje kainos sumažėjo 40 proc., o jų sąnaudos sumažėjo tik 13 proc., todėl jų pelningumas akivaizdžiai sumažėjo nuo 16,7–20,5 proc. 2017 m. iki 10,8–13,2 proc. dydžio nuostolių tiriamuoju laikotarpiu. Laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 42 proc. Pinigų srautai ir investicijos atitinkamai sumažėjo 127 proc. ir 63 proc.

| (206) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(206)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

| (207) | EPGK teigė, kad iš duomenų pasibaigus tiriamajam laikotarpiui matyti, jog Sąjungos pramonė atsigauna po tariamai 2020 m. pirmąjį pusmetį patirtos žalos, nes 2020 m. liepos–lapkričio mėn. MEG kainos padidėjo. |
| --- | --- |

(207)

EPGK teigė, kad iš duomenų pasibaigus tiriamajam laikotarpiui matyti, jog Sąjungos pramonė atsigauna po tariamai 2020 m. pirmąjį pusmetį patirtos žalos, nes 2020 m. liepos–lapkričio mėn. MEG kainos padidėjo.

| (208) | Tokia informacija nepatenka į tiriamąjį laikotarpį ir bet kuriuo atveju yra pernelyg fragmentiška, kad būtų galima daryti išvadas dėl žalingo dempingo. Todėl šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(208)

Tokia informacija nepatenka į tiriamąjį laikotarpį ir bet kuriuo atveju yra pernelyg fragmentiška, kad būtų galima daryti išvadas dėl žalingo dempingo. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (209) | Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina. Šie veiksniai yra: importas iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksporto rezultatai, pardavimas uždarojoje rinkoje, kiti produktai, pelningesni nei MEG, nusidėvėjimo sąnaudos, žaliavų kainos ir (arba) konkurencingumo trūkumas, COVID-19 pandemija, MEG kaip biržos prekė, kuria prekiaujama visame pasaulyje, naftos kaina, JAV ir Kinijos prekybos karas, pasaulinis kainų nuosmukis nagrinėjamuoju laikotarpiu, sau padaryta žala ir PET importas į Sąjungą. |
| --- | --- |

(209)

Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina. Šie veiksniai yra: importas iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksporto rezultatai, pardavimas uždarojoje rinkoje, kiti produktai, pelningesni nei MEG, nusidėvėjimo sąnaudos, žaliavų kainos ir (arba) konkurencingumo trūkumas, COVID-19 pandemija, MEG kaip biržos prekė, kuria prekiaujama visame pasaulyje, naftos kaina, JAV ir Kinijos prekybos karas, pasaulinis kainų nuosmukis nagrinėjamuoju laikotarpiu, sau padaryta žala ir PET importas į Sąjungą.

5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

Importo dempingo kaina poveikis

| (210) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo 38 proc., o jų rinkos dalis išaugo nuo 31,6 proc. 2017 m. iki 44,1 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Šis pokytis įvyko nepaisant gana stabilaus vartojimo nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(210)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo 38 proc., o jų rinkos dalis išaugo nuo 31,6 proc. 2017 m. iki 44,1 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Šis pokytis įvyko nepaisant gana stabilaus vartojimo nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (211) | Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo vidutiniškai 35 proc.: importo iš JAV – 41 proc., iš SAK – 33 proc. Toks pardavimo kainų smukimas buvo ypač akivaizdus 2019 m., kai tuo pat metu importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo 46 proc., palyginti su 2017 m. Tiriamuoju laikotarpiu dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai [7,6–9,3] proc. ir buvo vidutiniškai [12–15] proc. mažesnės už Sąjungos pramonės sąnaudas. |
| --- | --- |

(211)

Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo vidutiniškai 35 proc.: importo iš JAV – 41 proc., iš SAK – 33 proc. Toks pardavimo kainų smukimas buvo ypač akivaizdus 2019 m., kai tuo pat metu importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo 46 proc., palyginti su 2017 m. Tiriamuoju laikotarpiu dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai [7,6–9,3] proc. ir buvo vidutiniškai [12–15] proc. mažesnės už Sąjungos pramonės sąnaudas.

| (212) | Aišku, kad smarkus importo apimties padidėjimas mažėjant kainoms didele dalimi lėmė spartų Sąjungos pramonės ekonominių rodiklių blogėjimą. MEG yra vienarūšė biržos prekė, parduodama pirkėjams orientuojantis beveik tik į kainą. Taigi net nedidelis kainos skirtumas gali turėti svarbių pasekmių. |
| --- | --- |

(212)

Aišku, kad smarkus importo apimties padidėjimas mažėjant kainoms didele dalimi lėmė spartų Sąjungos pramonės ekonominių rodiklių blogėjimą. MEG yra vienarūšė biržos prekė, parduodama pirkėjams orientuojantis beveik tik į kainą. Taigi net nedidelis kainos skirtumas gali turėti svarbių pasekmių.

| (213) | Bet kuriuo atveju, nepaisant priverstinio kainų mažinimo, Komisija nustatė, kad dėl importo dempingo kaina Sąjungos gamintojų kainos buvo sumažintos tiek, kad Sąjungos gamintojai patyrė didelių nuostolių. Nors Sąjungos pramonės vidutinės vieneto sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 13 proc., to nepakako, kad būtų atsvertas importo dempingo kaina sukelto didelio kainų sumažėjimo poveikis. Iš tiesų nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo nesusijusioms šalims laisvojoje rinkoje kainos sumažėjo 40 proc., t. y. gerokai daugiau nei jų sąnaudos. Todėl Sąjungos pramonė, kuri iki importo dempingo kaina antplūdžio buvo pelninga, nuo 2019 m. tapo labai nuostolinga ir patyrė 8,3–10,2 proc. dydžio nuostolius 2019 m. ir 10,8–13,2 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Šie dideli nuostoliai kelia abejonių dėl tolesnės Sąjungos pramonės veiklos tęstinumo ekonominio pagrįstumo apskritai. |
| --- | --- |

(213)

Bet kuriuo atveju, nepaisant priverstinio kainų mažinimo, Komisija nustatė, kad dėl importo dempingo kaina Sąjungos gamintojų kainos buvo sumažintos tiek, kad Sąjungos gamintojai patyrė didelių nuostolių. Nors Sąjungos pramonės vidutinės vieneto sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 13 proc., to nepakako, kad būtų atsvertas importo dempingo kaina sukelto didelio kainų sumažėjimo poveikis. Iš tiesų nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų vidutinės vieneto pardavimo nesusijusioms šalims laisvojoje rinkoje kainos sumažėjo 40 proc., t. y. gerokai daugiau nei jų sąnaudos. Todėl Sąjungos pramonė, kuri iki importo dempingo kaina antplūdžio buvo pelninga, nuo 2019 m. tapo labai nuostolinga ir patyrė 8,3–10,2 proc. dydžio nuostolius 2019 m. ir 10,8–13,2 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Šie dideli nuostoliai kelia abejonių dėl tolesnės Sąjungos pramonės veiklos tęstinumo ekonominio pagrįstumo apskritai.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

Kitų veiksnių poveikis

5.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

| (214) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:











  11 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių |
| --- | --- |
| Šalis | | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Rusija | Apimtis (tonomis) | 20 295 | 10 113 | 14 494 | 20 126 |
| | Indeksas | 100 | 50 | 71 | 99 |
| | Rinkos dalis (%) | 1,3 | 0,6 | 0,9 | 1,3 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 727 | 810 | 527 | 394 |
| | Indeksas | 100 | 111 | 72 | 54 |
| Kuveitas | Apimtis (tonomis) | 0 | 11 820 | 15 767 | 9 319 |
| | Indeksas | | 100 | 133 | 79 |
| | Rinkos dalis (%) | 0,0 | 0,7 | 1,0 | 0,6 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | | 492 | 358 | 320 |
| | Indeksas | | 100 | 73 | 65 |
| Kitos trečiosios šalys | Apimtis (tonomis) | 78 707 | 63 725 | 49 400 | 41 110 |
| | Indeksas | 100 | 81 | 63 | 52 |
| | Rinkos dalis (%) | 5,2 | 4,0 | 3,1 | 2,7 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 778 | 878 | 670 | 571 |
| | Indeksas | 100 | 113 | 86 | 73 |
| Visas importas iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis | Apimtis (tonomis) | 99 002 | 85 658 | 79 661 | 70 556 |
| | Indeksas | 100 | 87 | 80 | 71 |
| | Rinkos dalis (%) | 6,5 | 5,3 | 4,9 | 4,7 |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 768 | 817 | 582 | 487 |
| | Indeksas | 100 | 106 | 76 | 63 |
| Šaltinis – Eurostatas |

(214)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

Šalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Rusija

Apimtis (tonomis)

20 295

10 113

14 494

20 126

Indeksas

Indeksas

100

100

50

50

71

71

99

99

Rinkos dalis (%)

1,3

0,6

0,9

1,3

Vidutinė kaina (EUR/t)

727

810

527

394

Indeksas

Indeksas

100

100

111

111

72

72

54

54

Kuveitas

Apimtis (tonomis)

0

11 820

15 767

9 319

Indeksas

Indeksas

100

100

133

133

79

79

Rinkos dalis (%)

0,0

0,7

1,0

0,6

Vidutinė kaina (EUR/t)

492

358

320

Indeksas

Indeksas

100

100

73

73

65

65

Kitos trečiosios šalys

Apimtis (tonomis)

78 707

63 725

49 400

41 110

Indeksas

Indeksas

100

100

81

81

63

63

52

52

Rinkos dalis (%)

5,2

4,0

3,1

2,7

Vidutinė kaina (EUR/t)

778

878

670

571

Indeksas

Indeksas

100

100

113

113

86

86

73

73

Visas importas iš visų trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis

Apimtis (tonomis)

99 002

85 658

79 661

70 556

Indeksas

Indeksas

100

100

87

87

80

80

71

71

Rinkos dalis (%)

6,5

5,3

4,9

4,7

Vidutinė kaina (EUR/t)

768

817

582

487

Indeksas

Indeksas

100

100

106

106

76

76

63

63

Šaltinis – Eurostatas

Šaltinis – Eurostatas

| (215) | 2019 m. ir tiriamuoju laikotarpiu importas iš nagrinėjamųjų šalių sudarė maždaug 90 proc. viso importo į Sąjungą. Tiriamuoju laikotarpiu importas iš Rusijos ir Kuveito atitinkamai sudarė 2,7 proc. ir 1,3 proc. viso Sąjungos importo. |
| --- | --- |

(215)

2019 m. ir tiriamuoju laikotarpiu importas iš nagrinėjamųjų šalių sudarė maždaug 90 proc. viso importo į Sąjungą. Tiriamuoju laikotarpiu importas iš Rusijos ir Kuveito atitinkamai sudarė 2,7 proc. ir 1,3 proc. viso Sąjungos importo.

| (216) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Rusijos sumažėjo 1 proc., šalies rinkos dalis 2018 m. ir 2019 m. sumažėjo, o tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki tokio paties lygio, kaip 2017 m., t. y. 1,2 proc. Vidutinė importo iš Rusijos kaina 2017 m. ir 2018 m. buvo didesnė, o 2019 m. ir tiriamuoju laikotarpiu mažesnė nei importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos. |
| --- | --- |

(216)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Rusijos sumažėjo 1 proc., šalies rinkos dalis 2018 m. ir 2019 m. sumažėjo, o tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki tokio paties lygio, kaip 2017 m., t. y. 1,2 proc. Vidutinė importo iš Rusijos kaina 2017 m. ir 2018 m. buvo didesnė, o 2019 m. ir tiriamuoju laikotarpiu mažesnė nei importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos.

| (217) | Nuo 2018 m. iki tiriamojo laikotarpio importas iš Kuveito sumažėjo 21 proc. (2017 m. importo iš Kuveito nebuvo), o šalies rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo nuo 0,7 proc. iki 0,6 proc. Vidutinės importo iš Kuveito kainos buvo mažesnės už importo iš nagrinėjamųjų šalių kainas. |
| --- | --- |

(217)

Nuo 2018 m. iki tiriamojo laikotarpio importas iš Kuveito sumažėjo 21 proc. (2017 m. importo iš Kuveito nebuvo), o šalies rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo nuo 0,7 proc. iki 0,6 proc. Vidutinės importo iš Kuveito kainos buvo mažesnės už importo iš nagrinėjamųjų šalių kainas.

| (218) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš kitų trečiųjų šalių ir jų rinkos dalis sumažėjo beveik perpus ir tiriamuoju laikotarpiu sudarė 2,7 proc. rinkos. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš kitų trečiųjų šalių kainos buvo didesnės už importo iš nagrinėjamųjų šalių kainas. |
| --- | --- |

(218)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš kitų trečiųjų šalių ir jų rinkos dalis sumažėjo beveik perpus ir tiriamuoju laikotarpiu sudarė 2,7 proc. rinkos. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš kitų trečiųjų šalių kainos buvo didesnės už importo iš nagrinėjamųjų šalių kainas.

| (219) | Tuo remdamasi Komisija padarė preliminarią išvadą, kad importo iš kitų šalių raida galėjo turėti tik nedidelį poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei toks poveikis apskritai buvo. |
| --- | --- |

(219)

Tuo remdamasi Komisija padarė preliminarią išvadą, kad importo iš kitų šalių raida galėjo turėti tik nedidelį poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei toks poveikis apskritai buvo.

5.2.2.   Sąjungos pramonės eksportas

Sąjungos pramonės eksportas

| (220) | Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:










  12 lentelė


  Sąjungos pramonės eksportas |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Visa eksporto apimtis (tonomis) | 46 427 | 29 730 | 23 329 | 23 743 |
| Indeksas | 100 | 66 | 48 | 53 |
| Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinė kaina (EUR/t) | [681–833] | [734–898] | [483–590] | [343–419] |
| Indeksas | 100 | 108 | 71 | 50 |
| Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai ir patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai |

(220)

Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Sąjungos pramonės eksportas

Sąjungos pramonės eksportas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Visa eksporto apimtis (tonomis)

46 427

29 730

23 329

23 743

Indeksas

Indeksas

100

100

66

66

48

48

53

53

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinė kaina (EUR/t)

[681–833]

[734–898]

[483–590]

[343–419]

Indeksas

Indeksas

100

100

108

108

71

71

50

50

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai ir patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai

Šaltinis – atrinkti Sąjungos gamintojai ir patikrinti skundo pateikėjo klausimyno atsakymai

| (221) | Jų eksportas nagrinėjamuoju laikotarpiu ir tiriamuoju laikotarpiu vidutiniškai sudarė apie 3 proc. visos gamybos. |
| --- | --- |

(221)

Jų eksportas nagrinėjamuoju laikotarpiu ir tiriamuoju laikotarpiu vidutiniškai sudarė apie 3 proc. visos gamybos.

| (222) | Apskritai Sąjungos pramonės eksportas ir jo kainos sumažėjo atitinkamai 47 proc. ir 50 proc. |
| --- | --- |

(222)

Apskritai Sąjungos pramonės eksportas ir jo kainos sumažėjo atitinkamai 47 proc. ir 50 proc.

| (223) | Atsižvelgdama į nedidelę ir mažėjančią pardavimo eksportui dalį visoje Sąjungos pramonės gamyboje, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad eksporto rezultatai neturėjo įtakos Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai. |
| --- | --- |

(223)

Atsižvelgdama į nedidelę ir mažėjančią pardavimo eksportui dalį visoje Sąjungos pramonės gamyboje, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad eksporto rezultatai neturėjo įtakos Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai.

| (224) | „Mitsubishi Corporation“ teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė prasti Sąjungos pramonės eksporto rezultatai. |
| --- | --- |

(224)

„Mitsubishi Corporation“ teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė prasti Sąjungos pramonės eksporto rezultatai.

| (225) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutinka. Sąjungos pramonė nėra orientuota į eksportą, nes paklausa Sąjungos rinkoje yra didesnė nei Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai. Sąjungos pramonė nebuvo orientuota į eksportą ir 2017 m. bei 2018 m., kai jos veikla buvo pelninga. |
| --- | --- |

(225)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutinka. Sąjungos pramonė nėra orientuota į eksportą, nes paklausa Sąjungos rinkoje yra didesnė nei Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai. Sąjungos pramonė nebuvo orientuota į eksportą ir 2017 m. bei 2018 m., kai jos veikla buvo pelninga.

5.2.3.   Pardavimas uždarojoje rinkoje

Pardavimas uždarojoje rinkoje

| (226) | Kaip parodyta 1 lentelėje, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis uždarojoje rinkoje sumažėjo 28 proc. Tačiau ji sudarė palyginti nedidelę visos Sąjungos pramonės gamybos dalį, t. y. 12,6 proc. |
| --- | --- |

(226)

Kaip parodyta 1 lentelėje, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis uždarojoje rinkoje sumažėjo 28 proc. Tačiau ji sudarė palyginti nedidelę visos Sąjungos pramonės gamybos dalį, t. y. 12,6 proc.

| (227) | Atsižvelgiant į ribotą uždarosios rinkos dydį, jos pokyčiai neturi didelės įtakos Sąjungos pramonės pablogėjimui ir jo nepaaiškina. |
| --- | --- |

(227)

Atsižvelgiant į ribotą uždarosios rinkos dydį, jos pokyčiai neturi didelės įtakos Sąjungos pramonės pablogėjimui ir jo nepaaiškina.

5.2.4.   Kiti produktai, pelningesni nei MEG

Kiti produktai, pelningesni nei MEG

| (228) | Kelios suinteresuotosios šalys (EPGK, „Arteco“, HELM, „Oxyde“) teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą dėl to, kad ji nusprendė orientuotis į pelningesnius produktus, o ne MEG, nes MEG gamintojai galėjo pakeisti MEG gamybą kitų etileno oksido darinių gamyba. Be to, buvo teigiama, kad dėl šio sprendimo padidėjo MEG gamybos vieneto pastoviosios sąnaudos. Be to, „Arteco“ teigė, kad MEG gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo negalima vertinti atskirai nuo padidėjusios etileno oksido darinių gamybos naudojant tas pačias gamybos linijas. Be to, ji teigė, kad MEG pelningumo taip pat negalima vertinti atskirai nuo etileno oksido darinių pelningumo. |
| --- | --- |

(228)

Kelios suinteresuotosios šalys (EPGK, „Arteco“, HELM, „Oxyde“) teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą dėl to, kad ji nusprendė orientuotis į pelningesnius produktus, o ne MEG, nes MEG gamintojai galėjo pakeisti MEG gamybą kitų etileno oksido darinių gamyba. Be to, buvo teigiama, kad dėl šio sprendimo padidėjo MEG gamybos vieneto pastoviosios sąnaudos. Be to, „Arteco“ teigė, kad MEG gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo negalima vertinti atskirai nuo padidėjusios etileno oksido darinių gamybos naudojant tas pačias gamybos linijas. Be to, ji teigė, kad MEG pelningumo taip pat negalima vertinti atskirai nuo etileno oksido darinių pelningumo.

| (229) | Atlikus tyrimą šie teiginiai nebuvo patvirtinti. Sąjungos pramonė ir toliau ryžtingai nusiteikusi gaminti MEG Sąjungoje. Iš tikrųjų atrinkti Sąjungos gamintojai gamina etileną grupėje ir jį naudoja ne tik MEG ir kitų produktų gamybai, bet ir parduoda kitoms šalims. Taigi MEG gamintojai turi pakankamai etileno oksido, kad, naudodamiesi savo gamybos pajėgumais, galėtų pagaminti pakankamai MEG ir kitų etileno oksido darinių. Sąjungos pramonė taip pat planuoja didinti etileno oksido gamybos pajėgumus, kaip pabrėžė kelios suinteresuotosios šalys, pavyzdžiui, HELM. Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti MEG gamybą, nes dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių daromo kainų spaudimo jo pardavimo kaina buvo gerokai mažesnė už gamybos sąnaudas. Atkūrus vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje, Sąjungos pramonė ir toliau gamins didesnius MEG kiekius, kaip tai darė iki importo iš nagrinėjamųjų šalių padidėjimo. |
| --- | --- |

(229)

Atlikus tyrimą šie teiginiai nebuvo patvirtinti. Sąjungos pramonė ir toliau ryžtingai nusiteikusi gaminti MEG Sąjungoje. Iš tikrųjų atrinkti Sąjungos gamintojai gamina etileną grupėje ir jį naudoja ne tik MEG ir kitų produktų gamybai, bet ir parduoda kitoms šalims. Taigi MEG gamintojai turi pakankamai etileno oksido, kad, naudodamiesi savo gamybos pajėgumais, galėtų pagaminti pakankamai MEG ir kitų etileno oksido darinių. Sąjungos pramonė taip pat planuoja didinti etileno oksido gamybos pajėgumus, kaip pabrėžė kelios suinteresuotosios šalys, pavyzdžiui, HELM. Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti MEG gamybą, nes dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių daromo kainų spaudimo jo pardavimo kaina buvo gerokai mažesnė už gamybos sąnaudas. Atkūrus vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje, Sąjungos pramonė ir toliau gamins didesnius MEG kiekius, kaip tai darė iki importo iš nagrinėjamųjų šalių padidėjimo.

| (230) | Todėl bet koks poveikis pastoviosioms sąnaudoms yra tiesiogiai susijęs su neigiamu importo dempingo kaina poveikiu, o ne etileno oksido darinių gamyba. |
| --- | --- |

(230)

Todėl bet koks poveikis pastoviosioms sąnaudoms yra tiesiogiai susijęs su neigiamu importo dempingo kaina poveikiu, o ne etileno oksido darinių gamyba.

| (231) | Be to, Sąjungos pramonė negamina kitų produktų, pavyzdžiui, etileno oksido darinių, naudodama tą pačią gamybos liniją, kaip ir MEG. 174–201 konstatuojamosiose dalyse vertinami tik MEG gamybos ir pardavimo žalos rodikliai. Todėl MEG pelningumas negali būti siejamas su kitų produktų, pavyzdžiui, etileno oksido darinių, pelningumu, nes tyrimas neapima šių produktų. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(231)

Be to, Sąjungos pramonė negamina kitų produktų, pavyzdžiui, etileno oksido darinių, naudodama tą pačią gamybos liniją, kaip ir MEG. 174–201 konstatuojamosiose dalyse vertinami tik MEG gamybos ir pardavimo žalos rodikliai. Todėl MEG pelningumas negali būti siejamas su kitų produktų, pavyzdžiui, etileno oksido darinių, pelningumu, nes tyrimas neapima šių produktų. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

5.2.5.   Nusidėvėjimo sąnaudos

Nusidėvėjimo sąnaudos

| (232) | Kelios suinteresuotosios šalys („Arteco“, HELM, „Oxyde“) teigė, kad Sąjungos pramonės rezultatai pablogėjo dėl didelių nusidėvėjimo sąnaudų. |
| --- | --- |

(232)

Kelios suinteresuotosios šalys („Arteco“, HELM, „Oxyde“) teigė, kad Sąjungos pramonės rezultatai pablogėjo dėl didelių nusidėvėjimo sąnaudų.

| (233) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nusidėvėjimo sąnaudos nėra didelės ir sudaro 1–3 proc. gamybos sąnaudų. Taigi jos neturėjo reikšmingo poveikio Sąjungos pramonės finansiniams rezultatams. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(233)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nusidėvėjimo sąnaudos nėra didelės ir sudaro 1–3 proc. gamybos sąnaudų. Taigi jos neturėjo reikšmingo poveikio Sąjungos pramonės finansiniams rezultatams. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

5.2.6.   Žaliavų kaina ir (arba) konkurencingumo stoka

Žaliavų kaina ir (arba) konkurencingumo stoka

| (234) | Kelios suinteresuotosios šalys („Mitsubishi Corporation“, „Arteco“, „Oxyde“) teigė, kad Sąjungos pramonės rezultatai pablogėjo dėl didesnių gamybos sąnaudų, palyginti su nagrinėjamųjų šalių gamintojais, nes Sąjungos gamintojai etileno gamybai naudoja brangesnes žaliavas (pirminį benziną) nei jų konkurentai iš JAV ir Saudo Arabijos (skalūnų dujas ir etaną), todėl jiems trūksta konkurencingumo. „Arteco“ taip pat teigė, kad JAV ir SAK gamybos proceso metu susidaro mažiau šalutinių produktų, todėl gamyklas statyti pigiau, o eksploatuoti mažiau sudėtinga. Be to, bendrovė teigė, kad Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo dėl didelių energijos sąnaudų. |
| --- | --- |

(234)

Kelios suinteresuotosios šalys („Mitsubishi Corporation“, „Arteco“, „Oxyde“) teigė, kad Sąjungos pramonės rezultatai pablogėjo dėl didesnių gamybos sąnaudų, palyginti su nagrinėjamųjų šalių gamintojais, nes Sąjungos gamintojai etileno gamybai naudoja brangesnes žaliavas (pirminį benziną) nei jų konkurentai iš JAV ir Saudo Arabijos (skalūnų dujas ir etaną), todėl jiems trūksta konkurencingumo. „Arteco“ taip pat teigė, kad JAV ir SAK gamybos proceso metu susidaro mažiau šalutinių produktų, todėl gamyklas statyti pigiau, o eksploatuoti mažiau sudėtinga. Be to, bendrovė teigė, kad Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo dėl didelių energijos sąnaudų.

| (235) | Komisija nesutiko su šiuo teiginiu. Nors tiesa, kad JAV ir Saudo Arabijos gamintojai galėjo turėti tam tikrą sąnaudų pranašumą dėl tam tikrų žaliavų, tai nesutrukdė Sąjungos pramonei 2017 ir 2018 m. veikti labai pelningai, kaip parodyta 10 lentelėje, t. y. iki tol, kol labai padidėjo importas iš nagrinėjamųjų šalių gerokai mažesnėmis kainomis. Taigi ne kitokios naudojamos žaliavos, o importas dempingo kaina lėmė sunkią Sąjungos pramonės finansinę padėtį. |
| --- | --- |

(235)

Komisija nesutiko su šiuo teiginiu. Nors tiesa, kad JAV ir Saudo Arabijos gamintojai galėjo turėti tam tikrą sąnaudų pranašumą dėl tam tikrų žaliavų, tai nesutrukdė Sąjungos pramonei 2017 ir 2018 m. veikti labai pelningai, kaip parodyta 10 lentelėje, t. y. iki tol, kol labai padidėjo importas iš nagrinėjamųjų šalių gerokai mažesnėmis kainomis. Taigi ne kitokios naudojamos žaliavos, o importas dempingo kaina lėmė sunkią Sąjungos pramonės finansinę padėtį.

| (236) | „Arteco“ nepagrindė tvirtinimo dėl šalutinių produktų jokiais įrodymais ir tiksliai nenurodė, apie kokius šalutinius produktus kalbama. Komisija tik gali daryti prielaidą, kad „Arteco“ turėjo omenyje kitus glikolius, kurie susidaro gaminant MEG, pavyzdžiui, dietilenglikolį (DEG) ir trietilenglikolį (TEG). Tačiau šie produktai susidaro gaminant MEG nepriklausomai nuo to, kokia žaliava naudojama etileno gamybai. Nors skirtingų gamintojų TEG ir DEG kiekiai gali šiek tiek skirtis, šie skirtumai yra nedideli, todėl jie negali turėti didelio poveikio gamintojo veiklos rezultatams. Nepaisant to, DEG ir TEG rinka yra, todėl šie produktai bendrovėms duoda pajamų. „Arteco“ taip pat nepagrindžia savo teiginio dėl šių gamyklų statybos ir eksploatavimo. MEG gamyklos Sąjungoje yra visiškai automatizuotos ir darbuotojų dalyvavimas yra minimalus, nes MEG gamybos procesas yra gana paprastas. Galiausiai atlikus tyrimą nustatyta, kad energijos sąnaudos sudaro maždaug 3 proc. Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų, todėl jos negalėjo turėti didelio poveikio Sąjungos pramonės konkurencingumui. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(236)

„Arteco“ nepagrindė tvirtinimo dėl šalutinių produktų jokiais įrodymais ir tiksliai nenurodė, apie kokius šalutinius produktus kalbama. Komisija tik gali daryti prielaidą, kad „Arteco“ turėjo omenyje kitus glikolius, kurie susidaro gaminant MEG, pavyzdžiui, dietilenglikolį (DEG) ir trietilenglikolį (TEG). Tačiau šie produktai susidaro gaminant MEG nepriklausomai nuo to, kokia žaliava naudojama etileno gamybai. Nors skirtingų gamintojų TEG ir DEG kiekiai gali šiek tiek skirtis, šie skirtumai yra nedideli, todėl jie negali turėti didelio poveikio gamintojo veiklos rezultatams. Nepaisant to, DEG ir TEG rinka yra, todėl šie produktai bendrovėms duoda pajamų. „Arteco“ taip pat nepagrindžia savo teiginio dėl šių gamyklų statybos ir eksploatavimo. MEG gamyklos Sąjungoje yra visiškai automatizuotos ir darbuotojų dalyvavimas yra minimalus, nes MEG gamybos procesas yra gana paprastas. Galiausiai atlikus tyrimą nustatyta, kad energijos sąnaudos sudaro maždaug 3 proc. Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų, todėl jos negalėjo turėti didelio poveikio Sąjungos pramonės konkurencingumui. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

5.2.7.   COVID-19 pandemija

COVID-19 pandemija

| (237) | Kelios suinteresuotosios šalys (EPGK, „Arteco“, HELM, „Oxyde“) teigė, kad COVID-19 pandemija turėjo poveikį Sąjungos MEG pramonei 2020 m. pirmąjį ketvirtį, o dar didesnį – 2020 m. antrąjį ketvirtį. EPGK teigė, kad MEG gamyba ir pardavimas Sąjungoje sumažėjo po to, kai dėl COVID-19 pandemijos sumažėjo MEG paklausa Sąjungoje. Visų pirma, jis teigė, kad dėl karantino sustabdžius automobilių pardavimą (ir jų gamybą) ir skrydžius, sumažėjo MEG, naudojamo skysčiams nuo užšalimo ir apledėjimo gaminti, paklausa ES. |
| --- | --- |

(237)

Kelios suinteresuotosios šalys (EPGK, „Arteco“, HELM, „Oxyde“) teigė, kad COVID-19 pandemija turėjo poveikį Sąjungos MEG pramonei 2020 m. pirmąjį ketvirtį, o dar didesnį – 2020 m. antrąjį ketvirtį. EPGK teigė, kad MEG gamyba ir pardavimas Sąjungoje sumažėjo po to, kai dėl COVID-19 pandemijos sumažėjo MEG paklausa Sąjungoje. Visų pirma, jis teigė, kad dėl karantino sustabdžius automobilių pardavimą (ir jų gamybą) ir skrydžius, sumažėjo MEG, naudojamo skysčiams nuo užšalimo ir apledėjimo gaminti, paklausa ES.

| (238) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonės padėtis pradėjo smarkiai blogėti jau 2019 m., t. y. gerokai anksčiau, nei 2020 m. pradžioje Sąjungoje prasidėjo COVID-19 pandemija. Pandemijos metu nė vienas Sąjungos gamintojas neuždarė savo gamyklų, išskyrus techninei priežiūrai atlikti. Be to, pandemijos poveikis Sąjungos suvartojimui buvo nevienareikšmis: mažesnę automobilių variklių aušinimo skysčių paklausą kompensavo didėjanti PET, skirto būtiniausioms apsauginėms vandens, maisto ir rankų dezinfekavimo priemonių pakuotėms, paklausa protrūkio metu; tą pabrėžė ir SABIC. |
| --- | --- |

(238)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonės padėtis pradėjo smarkiai blogėti jau 2019 m., t. y. gerokai anksčiau, nei 2020 m. pradžioje Sąjungoje prasidėjo COVID-19 pandemija. Pandemijos metu nė vienas Sąjungos gamintojas neuždarė savo gamyklų, išskyrus techninei priežiūrai atlikti. Be to, pandemijos poveikis Sąjungos suvartojimui buvo nevienareikšmis: mažesnę automobilių variklių aušinimo skysčių paklausą kompensavo didėjanti PET, skirto būtiniausioms apsauginėms vandens, maisto ir rankų dezinfekavimo priemonių pakuotėms, paklausa protrūkio metu; tą pabrėžė ir SABIC.

| (239) | Taigi, nors per tiriamąjį laikotarpį, palyginti su 2017 m., suvartojimas sumažėjo vos 1 proc., Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 19 proc., pajėgumų panaudojimas – beveik 14 procentinių punktų, pardavimas laisvojoje rinkoje – 20 proc., o rinkos dalis – 10,7 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(239)

Taigi, nors per tiriamąjį laikotarpį, palyginti su 2017 m., suvartojimas sumažėjo vos 1 proc., Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 19 proc., pajėgumų panaudojimas – beveik 14 procentinių punktų, pardavimas laisvojoje rinkoje – 20 proc., o rinkos dalis – 10,7 procentiniais punktais.

| (240) | Apibendrinant galima teigti, kad, nors neatmetama galimybė, jog COVID-19 pandemija turėjo tam tikrą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai tiriamojo laikotarpio pabaigoje, ji nebuvo pagrindinė Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastis. |
| --- | --- |

(240)

Apibendrinant galima teigti, kad, nors neatmetama galimybė, jog COVID-19 pandemija turėjo tam tikrą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai tiriamojo laikotarpio pabaigoje, ji nebuvo pagrindinė Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastis.

5.2.8.   MEG kaip biržos prekė, kuria prekiaujama visame pasaulyje

MEG kaip biržos prekė, kuria prekiaujama visame pasaulyje

| (241) | „Arteco“ ir „Oxyde“ teigė, kad importas iš JAV ir SAK į Sąjungą neturėjo įtakos MEG kainų nustatymo mechanizmui, nes tai yra produktas, kuriuo prekiaujama visame pasaulyje, o skundo pateikėjas nustatė Europos sutartinę kainą (toliau – ESK). Be to, buvo teigiama, kad i) šios kainos atspindi Azijos rinkos kainas, nes Kinija yra didžiausia MEG rinka pasaulyje, ir ii) MEG kainos atitinka pagrindinės žaliavos, t. y. etileno, kainų tendencijas. Be to, buvo teigiama, kad nuo 2019 m. kovo mėn. iki 2020 m. kovo mėn. etileno ir MEG kainų skirtumas padidėjo, tariamai dėl Kinijos nulemtos pasaulinės MEG pasiūlos ir paklausos poveikio, ir kad dėl didėjančio skirtumo buvo padarytas neigiamas poveikis Sąjungos gamintojų pelningumui. |
| --- | --- |

(241)

„Arteco“ ir „Oxyde“ teigė, kad importas iš JAV ir SAK į Sąjungą neturėjo įtakos MEG kainų nustatymo mechanizmui, nes tai yra produktas, kuriuo prekiaujama visame pasaulyje, o skundo pateikėjas nustatė Europos sutartinę kainą (toliau – ESK). Be to, buvo teigiama, kad i) šios kainos atspindi Azijos rinkos kainas, nes Kinija yra didžiausia MEG rinka pasaulyje, ir ii) MEG kainos atitinka pagrindinės žaliavos, t. y. etileno, kainų tendencijas. Be to, buvo teigiama, kad nuo 2019 m. kovo mėn. iki 2020 m. kovo mėn. etileno ir MEG kainų skirtumas padidėjo, tariamai dėl Kinijos nulemtos pasaulinės MEG pasiūlos ir paklausos poveikio, ir kad dėl didėjančio skirtumo buvo padarytas neigiamas poveikis Sąjungos gamintojų pelningumui.

| (242) | Šis tvirtinimas yra faktiškai neteisingas. Sąjungos MEG gamintojai nenustato Europos sutartinės kainos (ESK). ESK yra tam tikru metu ES galiojančios kainos rodiklis, t. y. indeksas. Rinkoje, kurioje yra daug pirkėjų ir pardavėjų, kaina yra pasiūlos ir paklausos rinkoje pusiausvyra, todėl viena ar kelios šalys negali jos nustatyti nepriklausomai nuo kitų. Vien pardavėjas negali nustatyti sandorio kainos. Kadangi skundo pateikėjas yra tik pardavėjas, jis negali manipuliuoti šiuo indeksu. Praktikoje ESK nurodo keli duomenų teikėjai. Šias ataskaitas rengia ir skelbia nepriklausomi rinkos konsultantai. Mūsų skaičiavimu, yra keturi pagrindiniai teikėjai: ICIS (10), IHS (11), „Wood Mackenzie Chemicals“ (12) ir „Tecnon“ (13). Šie rinkos konsultantai rengia anonimines apklausas apie pirkėjų ir pardavėjų sutartas kainas. Plačiąja prasme šių įmonių nurodomos ESK paprastai yra suderintos. ESK apklausose taip pat gali dalyvauti bet kuri šalis, rinkoje parduodanti arba perkanti MEG, įskaitant importuotojus. Iš tiesų ESK tam tikru mastu atitinka MEG kainą Azijoje, o etileno, kaip pagrindinės žaliavos, kainos pokyčiai turi įtakos MEG pardavimo kainai. |
| --- | --- |

(242)

Šis tvirtinimas yra faktiškai neteisingas. Sąjungos MEG gamintojai nenustato Europos sutartinės kainos (ESK). ESK yra tam tikru metu ES galiojančios kainos rodiklis, t. y. indeksas. Rinkoje, kurioje yra daug pirkėjų ir pardavėjų, kaina yra pasiūlos ir paklausos rinkoje pusiausvyra, todėl viena ar kelios šalys negali jos nustatyti nepriklausomai nuo kitų. Vien pardavėjas negali nustatyti sandorio kainos. Kadangi skundo pateikėjas yra tik pardavėjas, jis negali manipuliuoti šiuo indeksu. Praktikoje ESK nurodo keli duomenų teikėjai. Šias ataskaitas rengia ir skelbia nepriklausomi rinkos konsultantai. Mūsų skaičiavimu, yra keturi pagrindiniai teikėjai: ICIS (10), IHS (11), „Wood Mackenzie Chemicals“ (12) ir „Tecnon“ (13). Šie rinkos konsultantai rengia anonimines apklausas apie pirkėjų ir pardavėjų sutartas kainas. Plačiąja prasme šių įmonių nurodomos ESK paprastai yra suderintos. ESK apklausose taip pat gali dalyvauti bet kuri šalis, rinkoje parduodanti arba perkanti MEG, įskaitant importuotojus. Iš tiesų ESK tam tikru mastu atitinka MEG kainą Azijoje, o etileno, kaip pagrindinės žaliavos, kainos pokyčiai turi įtakos MEG pardavimo kainai.

10

11

12

13

| (243) | Sąjungos rinkoje MEG parduodamas pagal ilgalaikes sutartis arba susitarus dėl vienkartinio pardavimo (neatidėliotinas pardavimas). Skaičiuojama, kad pardavimas sutartinėmis sąlygomis sudaro maždaug 80 proc. viso pardavimo Sąjungoje, o neatidėliotinas pardavimas sudaro likusius 20 proc. Parduodant pagal sutartis, kaina nustatoma pagal ESK, atėmus nuolaidą. Kaip paaiškinta 242 konstatuojamojoje dalyje, nors ESK yra rinkos duomenų tarnybos kas mėnesį skelbiamas indeksas, nuolaida yra konfidenciali. Pardavėjai konkuruoja siūlydami nuolaidas. Dėl sutartinės kainos deramasi kas mėnesį ir jai įtakos turi neatidėliotinos kainos, nes MEG yra biržos prekė, kuria prekiaujama labai skaidrioje rinkoje, kurioje rinkos dalyviai greitai prisitaiko prie padėties, susidariusios dėl importo dempingo kaina. JAV ir Saudo Arabijos eksportuotojai, net ir susieję savo pardavimo kainą Sąjungos rinkoje su ESK, sumažino savo MEG pardavimo kainą padidindami pirkėjams siūlomą nuolaidą. Todėl žalingas poveikis Sąjungos rinkai negali būti siejamas su pačiu ESK indeksu. Žalą padarė pigaus importo srautas į Sąjungos rinką, dėl kurio sumažėjo neatidėliotinų sandorių ir sutartinės kainos, o tai buvo naudinga pirkėjams. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(243)

Sąjungos rinkoje MEG parduodamas pagal ilgalaikes sutartis arba susitarus dėl vienkartinio pardavimo (neatidėliotinas pardavimas). Skaičiuojama, kad pardavimas sutartinėmis sąlygomis sudaro maždaug 80 proc. viso pardavimo Sąjungoje, o neatidėliotinas pardavimas sudaro likusius 20 proc. Parduodant pagal sutartis, kaina nustatoma pagal ESK, atėmus nuolaidą. Kaip paaiškinta 242 konstatuojamojoje dalyje, nors ESK yra rinkos duomenų tarnybos kas mėnesį skelbiamas indeksas, nuolaida yra konfidenciali. Pardavėjai konkuruoja siūlydami nuolaidas. Dėl sutartinės kainos deramasi kas mėnesį ir jai įtakos turi neatidėliotinos kainos, nes MEG yra biržos prekė, kuria prekiaujama labai skaidrioje rinkoje, kurioje rinkos dalyviai greitai prisitaiko prie padėties, susidariusios dėl importo dempingo kaina. JAV ir Saudo Arabijos eksportuotojai, net ir susieję savo pardavimo kainą Sąjungos rinkoje su ESK, sumažino savo MEG pardavimo kainą padidindami pirkėjams siūlomą nuolaidą. Todėl žalingas poveikis Sąjungos rinkai negali būti siejamas su pačiu ESK indeksu. Žalą padarė pigaus importo srautas į Sąjungos rinką, dėl kurio sumažėjo neatidėliotinų sandorių ir sutartinės kainos, o tai buvo naudinga pirkėjams. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

5.2.9.   Naftos kaina

Naftos kaina

| (244) | EPGK ir CIRFS teigė, kad antrojoje tiriamojo laikotarpio dalyje sumažėjusi naftos kaina buvo MEG kainos sumažėjimo Sąjungoje priežastis, o ne importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių. |
| --- | --- |

(244)

EPGK ir CIRFS teigė, kad antrojoje tiriamojo laikotarpio dalyje sumažėjusi naftos kaina buvo MEG kainos sumažėjimo Sąjungoje priežastis, o ne importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių.

| (245) | Kaip nurodyta 234 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungoje etileno gamybai naudojamas pirminis benzinas, t. y. produktas, kuris gaunamas perdirbant žalią naftą. Todėl naftos kainos pokyčiai daro įtaką etileno savikainai ir kainai, taip pat MEG savikainai ir kainai. Kaip paaiškinta 205 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos sumažėjo 13 proc., o MEG pardavimo kaina sumažėjo gerokai daugiau, t. y. 40 proc. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(245)

Kaip nurodyta 234 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungoje etileno gamybai naudojamas pirminis benzinas, t. y. produktas, kuris gaunamas perdirbant žalią naftą. Todėl naftos kainos pokyčiai daro įtaką etileno savikainai ir kainai, taip pat MEG savikainai ir kainai. Kaip paaiškinta 205 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos sumažėjo 13 proc., o MEG pardavimo kaina sumažėjo gerokai daugiau, t. y. 40 proc. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

5.2.10.   JAV ir Kinijos „prekybos karas“

JAV ir Kinijos „prekybos karas“

| (246) | 2018 m. rugpjūčio mėn. Kinija nustatė papildomus 25 proc. importo muitus JAV MEG, dėl to JAV gamintojai tariamai nukreipė eksportą iš Kinijos į Sąjungą. Taigi kelios suinteresuotosios šalys („Mitsubishi Corporation“, „Arteco“, „Oxyde“) tvirtino, kad Kinijos ir JAV prekybos santykių pablogėjimas buvo pagrindinė žalos priežastis. Šalys teigė, kad 2020 m. laikinai sustabdžius šių tarifų taikymą, padėtis Sąjungos rinkoje grįš į status quo ante. |
| --- | --- |

(246)

2018 m. rugpjūčio mėn. Kinija nustatė papildomus 25 proc. importo muitus JAV MEG, dėl to JAV gamintojai tariamai nukreipė eksportą iš Kinijos į Sąjungą. Taigi kelios suinteresuotosios šalys („Mitsubishi Corporation“, „Arteco“, „Oxyde“) tvirtino, kad Kinijos ir JAV prekybos santykių pablogėjimas buvo pagrindinė žalos priežastis. Šalys teigė, kad 2020 m. laikinai sustabdžius šių tarifų taikymą, padėtis Sąjungos rinkoje grįš į status quo ante.

status quo ante

| (247) | Šios aplinkybės nėra svarbios, nes pagrindiniame reglamente ir PPO Antidempingo susitarime nustatytas teisinis standartas yra importo dempingo kaina padaryta žala, o ne politinės ar kitos pašalinės aplinkybės, kurios gali būti susijusios su tokiais veiksmais. Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad nors apribojimai iš tiesų buvo sušvelninti, papildomi tarifai iš esmės taikomi toliau, todėl neaišku, kaip toliau klostysis aplinkybės. Be to, JAV MEG pramonė yra orientuota į eksportą, o jos gamybos pajėgumai didėja. Kinijos MEG pramonė taip pat didina gamybos pajėgumus, siekdama tapti savarankiška. Todėl tikėtina, kad JAV gamintojai ir toliau bus aktyviai suinteresuoti Sąjungos rinka, nepriklausomai nuo JAV ir Kinijos ginčų. |
| --- | --- |

(247)

Šios aplinkybės nėra svarbios, nes pagrindiniame reglamente ir PPO Antidempingo susitarime nustatytas teisinis standartas yra importo dempingo kaina padaryta žala, o ne politinės ar kitos pašalinės aplinkybės, kurios gali būti susijusios su tokiais veiksmais. Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad nors apribojimai iš tiesų buvo sušvelninti, papildomi tarifai iš esmės taikomi toliau, todėl neaišku, kaip toliau klostysis aplinkybės. Be to, JAV MEG pramonė yra orientuota į eksportą, o jos gamybos pajėgumai didėja. Kinijos MEG pramonė taip pat didina gamybos pajėgumus, siekdama tapti savarankiška. Todėl tikėtina, kad JAV gamintojai ir toliau bus aktyviai suinteresuoti Sąjungos rinka, nepriklausomai nuo JAV ir Kinijos ginčų.

5.2.11.   Pasaulinis kainų nuosmukis nagrinėjamuoju laikotarpiu

Pasaulinis kainų nuosmukis nagrinėjamuoju laikotarpiu

| (248) | Kelios suinteresuotosios šalys („Mitsubishi“, CIRFS) teigė, kad Sąjungos pramonės patirta žala sutapo su vienu didžiausių pasaulinių MEG kainų nuosmukių per pastaruosius dešimt metų, kuris buvo būdingas ne tik Sąjungos rinkai, bet ir atitiko pasaulinės rinkos kainas. Buvo teigiama, kad labai padidėjo pasauliniai MEG pajėgumai ir buvo atitinkamos pasaulinės paklausos trūkumas. Vien 2018 m. pabaigoje Kinijoje buvo papildomai sukurta [1,5–2,5] mln. tonų per metus pajėgumų. 2019 m. lapkričio mėn. bendri pasauliniai MEG pajėgumai sudarė apie [37,5–38,5] mln. tonų per metus, o tai reiškia, kad pasiūlos perteklius sudaro maždaug [10–20] proc., o 2020 m. buvo sukurta daug papildomų pajėgumų. Todėl buvo teigiama, kad žalą sukėlė ne dempingas, o istoriškai žemos kainos pasaulinėse rinkose. |
| --- | --- |

(248)

Kelios suinteresuotosios šalys („Mitsubishi“, CIRFS) teigė, kad Sąjungos pramonės patirta žala sutapo su vienu didžiausių pasaulinių MEG kainų nuosmukių per pastaruosius dešimt metų, kuris buvo būdingas ne tik Sąjungos rinkai, bet ir atitiko pasaulinės rinkos kainas. Buvo teigiama, kad labai padidėjo pasauliniai MEG pajėgumai ir buvo atitinkamos pasaulinės paklausos trūkumas. Vien 2018 m. pabaigoje Kinijoje buvo papildomai sukurta [1,5–2,5] mln. tonų per metus pajėgumų. 2019 m. lapkričio mėn. bendri pasauliniai MEG pajėgumai sudarė apie [37,5–38,5] mln. tonų per metus, o tai reiškia, kad pasiūlos perteklius sudaro maždaug [10–20] proc., o 2020 m. buvo sukurta daug papildomų pajėgumų. Todėl buvo teigiama, kad žalą sukėlė ne dempingas, o istoriškai žemos kainos pasaulinėse rinkose.

| (249) | Šios aplinkybės gali būti geras paaiškinimas, kodėl Sąjungoje importas buvo parduodamas dempingo kaina. Tačiau išlieka aplinkybė, kad dėl minėto kainų ir kiekio poveikio dėl šio importo dempingo kaina Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala – tai yra taikytinas teisinis standartas, nustatytas pagrindiniame reglamente ir PPO Antidempingo susitarime, kuriuose nenumatyta analizuoti priežasčių, dėl kurių priimtas sprendimas taikyti dempingą. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad iš tiesų pasaulyje yra perteklinių MEG gamybos pajėgumų. Saudo Arabijos ir JAV gamintojai gerokai padidino savo gamybos pajėgumus ir manoma, kad JAV eksportuotojai ketina padidinti gamybos pajėgumus iki maždaug 6 mln. tonų per metus. Dėl šio pajėgumų pertekliaus JAV ir Saudo Arabijos eksportuojantys gamintojai ieškojo rinkų, todėl tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje jie pardavė didelį kiekį MEG dempingo kaina. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(249)

Šios aplinkybės gali būti geras paaiškinimas, kodėl Sąjungoje importas buvo parduodamas dempingo kaina. Tačiau išlieka aplinkybė, kad dėl minėto kainų ir kiekio poveikio dėl šio importo dempingo kaina Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala – tai yra taikytinas teisinis standartas, nustatytas pagrindiniame reglamente ir PPO Antidempingo susitarime, kuriuose nenumatyta analizuoti priežasčių, dėl kurių priimtas sprendimas taikyti dempingą. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad iš tiesų pasaulyje yra perteklinių MEG gamybos pajėgumų. Saudo Arabijos ir JAV gamintojai gerokai padidino savo gamybos pajėgumus ir manoma, kad JAV eksportuotojai ketina padidinti gamybos pajėgumus iki maždaug 6 mln. tonų per metus. Dėl šio pajėgumų pertekliaus JAV ir Saudo Arabijos eksportuojantys gamintojai ieškojo rinkų, todėl tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje jie pardavė didelį kiekį MEG dempingo kaina. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

5.2.12.   Sau padaryta žala

Sau padaryta žala

| (250) | SABIC teigė, kad vienas Sąjungos gamintojas kreipėsi į SABIC, kad ši pardavinėtų MEG Sąjungos rinkoje, ir kad kelios su Sąjungos gamintojais susijusios bendrovės (kaip nurodyta 40 konstatuojamojoje dalyje) importavo MEG iš SAK, taip padarydamos sau žalą. |
| --- | --- |

(250)

SABIC teigė, kad vienas Sąjungos gamintojas kreipėsi į SABIC, kad ši pardavinėtų MEG Sąjungos rinkoje, ir kad kelios su Sąjungos gamintojais susijusios bendrovės (kaip nurodyta 40 konstatuojamojoje dalyje) importavo MEG iš SAK, taip padarydamos sau žalą.

| (251) | Dėl tvirtinimo, kad vienas Sąjungos gamintojas kreipėsi į SABIC dėl Saudo Arabijos MEG pardavimo Sąjungos rinkoje, atlikus tyrimą nustatyta, kad SABIC ir nagrinėjamasis Sąjungos gamintojas nebuvo sudarę sutarties. Be to, pats Sąjungos gamintojas šiuo klausimu kreipėsi į SABIC, nes dėl sumažėjusių kainų Sąjungos rinkoje patyrė didelių nuostolių ir ieškojo kitų galimybių tęsti veiklą Sąjungos MEG rinkoje. Tai dar vienas sunkios Sąjungos pramonės padėties požymis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(251)

Dėl tvirtinimo, kad vienas Sąjungos gamintojas kreipėsi į SABIC dėl Saudo Arabijos MEG pardavimo Sąjungos rinkoje, atlikus tyrimą nustatyta, kad SABIC ir nagrinėjamasis Sąjungos gamintojas nebuvo sudarę sutarties. Be to, pats Sąjungos gamintojas šiuo klausimu kreipėsi į SABIC, nes dėl sumažėjusių kainų Sąjungos rinkoje patyrė didelių nuostolių ir ieškojo kitų galimybių tęsti veiklą Sąjungos MEG rinkoje. Tai dar vienas sunkios Sąjungos pramonės padėties požymis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

5.2.13.   PET importas į Sąjungą

PET importas į Sąjungą

| (252) | Kelios suinteresuotosios šalys, „Arteco“, HELM ir „Oxyde“, nepateikdamos jokių patvirtinančių įrodymų, tvirtino, kad padidėjęs PET importas į Sąjungą turėjo įtakos MEG suvartojimui. |
| --- | --- |

(252)

Kelios suinteresuotosios šalys, „Arteco“, HELM ir „Oxyde“, nepateikdamos jokių patvirtinančių įrodymų, tvirtino, kad padidėjęs PET importas į Sąjungą turėjo įtakos MEG suvartojimui.

| (253) | Šis tvirtinimas faktiškai yra neteisingas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu PET importas į Sąjungą svyravo. Be to, kaip nurodyta 150 konstatuojamojoje dalyje, tiriamojo laikotarpio pabaigoje suvartojimas laisvojoje rinkoje buvo gana stabilus. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.










  13 lentelė


  Visas PET importas |
| --- | --- |
| | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| Apimtis | 706 254 645 | 704 017 403 | 877 616 849 | 797 676 108 |
| Indeksas | 100 | 100 | 124 | 113 |
| Šaltinis – Eurostatas |

(253)

Šis tvirtinimas faktiškai yra neteisingas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu PET importas į Sąjungą svyravo. Be to, kaip nurodyta 150 konstatuojamojoje dalyje, tiriamojo laikotarpio pabaigoje suvartojimas laisvojoje rinkoje buvo gana stabilus. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

13 lentelė

13 lentelė

Visas PET importas

Visas PET importas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Apimtis

706 254 645

704 017 403

877 616 849

797 676 108

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

124

124

113

113

Šaltinis – Eurostatas

Šaltinis – Eurostatas

5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

Išvada dėl priežastinio ryšio

| (254) | Aiškiai sutampa laikas, kai reikšmingai padidėjo importas dempingo kaina ir nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis bei labai sumažėjo Sąjungos gamintojų pardavimas ir rinkos dalis kartu su kainų nuosmukiu bei pablogėjusia Sąjungos pramonės finansine padėtimi. |
| --- | --- |

(254)

Aiškiai sutampa laikas, kai reikšmingai padidėjo importas dempingo kaina ir nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis bei labai sumažėjo Sąjungos gamintojų pardavimas ir rinkos dalis kartu su kainų nuosmukiu bei pablogėjusia Sąjungos pramonės finansine padėtimi.

| (255) | Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio. Visų kitų veiksnių poveikis neigiamiems Sąjungos pramonės pokyčiams, t. y. mažėjančiai gamybai ir pardavimui, rinkos dalies praradimui, kainų mažėjimui, neigiamam pelningumui, investicijų grąžai ir pinigų srautams, buvo nedidelis. |
| --- | --- |

(255)

Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio. Visų kitų veiksnių poveikis neigiamiems Sąjungos pramonės pokyčiams, t. y. mažėjančiai gamybai ir pardavimui, rinkos dalies praradimui, kainų mažėjimui, neigiamam pelningumui, investicijų grąžai ir pinigų srautams, buvo nedidelis.

| (256) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, importo dempingo kaina ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo. Žalą sudaro mažėjanti gamyba ir pardavimas, rinkos dalies praradimas, kainų kritimas, neigiamas pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai. |
| --- | --- |

(256)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, importo dempingo kaina ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo. Žalą sudaro mažėjanti gamyba ir pardavimas, rinkos dalies praradimas, kainų kritimas, neigiamas pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai.

6.   PRIEMONIŲ LYGIS

| (257) | Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija išnagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(257)

Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija išnagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti.

6.1.   Žalos skirtumas

Žalos skirtumas

| (258) | Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų gauti tikslinį pelną parduodama už tikslinę kainą, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c ir 2d dalyse. |
| --- | --- |

(258)

Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų gauti tikslinį pelną parduodama už tikslinę kainą, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c ir 2d dalyse.

| (259) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį siekdama nustatyti tikslinį pelną Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: pelningumą prieš padidėjant importui iš nagrinėjamųjų šalių, pelningumą, kuris yra būtinas visoms sąnaudoms ir investicijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų išlaidoms padengti, ir pelningumą, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis. Toks pelno dydis neturėtų būti mažesnis nei 6 proc. |
| --- | --- |

(259)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį siekdama nustatyti tikslinį pelną Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: pelningumą prieš padidėjant importui iš nagrinėjamųjų šalių, pelningumą, kuris yra būtinas visoms sąnaudoms ir investicijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų išlaidoms padengti, ir pelningumą, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis. Toks pelno dydis neturėtų būti mažesnis nei 6 proc.

| (260) | Nuo 2019 m. importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis labai padidėjo, o importo kainos staiga sumažėjo (kaip parodyta 2 ir 3 lentelėse), todėl Sąjungos gamintojų veikla tapo nepelninga. Atsižvelgdama į tai, Komisija nustatė bazinį pelną, kuris padengia visas sąnaudas įprastomis konkurencijos sąlygomis, remdamasi Sąjungos gamintojų pelningumu iki importo dempingo kaina padidėjimo, t. y. kaip 2017 m. ir 2018 m. Sąjungos gamintojų pelno dydžių svertinį vidurkį. Taip apskaičiuotas bazinis pelnas sudaro [17,5–19,5] proc. |
| --- | --- |

(260)

Nuo 2019 m. importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis labai padidėjo, o importo kainos staiga sumažėjo (kaip parodyta 2 ir 3 lentelėse), todėl Sąjungos gamintojų veikla tapo nepelninga. Atsižvelgdama į tai, Komisija nustatė bazinį pelną, kuris padengia visas sąnaudas įprastomis konkurencijos sąlygomis, remdamasi Sąjungos gamintojų pelningumu iki importo dempingo kaina padidėjimo, t. y. kaip 2017 m. ir 2018 m. Sąjungos gamintojų pelno dydžių svertinį vidurkį. Taip apskaičiuotas bazinis pelnas sudaro [17,5–19,5] proc.

| (261) | Nė vienas iš atrinktų gamintojų nepateikė prašymo pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį dėl negautų investicijų arba MTP ir inovacijų sąnaudų koregavimo. |
| --- | --- |

(261)

Nė vienas iš atrinktų gamintojų nepateikė prašymo pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį dėl negautų investicijų arba MTP ir inovacijų sąnaudų koregavimo.

| (262) | Remiantis tuo, nežalinga kaina yra [610–746] EUR už toną, apskaičiuota atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudoms per tiriamąjį laikotarpį pritaikius minėtą [17,5–19,5] proc. pelno dydį. |
| --- | --- |

(262)

Remiantis tuo, nežalinga kaina yra [610–746] EUR už toną, apskaičiuota atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudoms per tiriamąjį laikotarpį pritaikius minėtą [17,5–19,5] proc. pelno dydį.

| (263) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2d dalį Komisija įvertino, kokias būsimas sąnaudas, susijusias su daugiašaliais aplinkos susitarimais ir jų protokolais, kurių šalis yra Sąjunga, bei Ia priede išvardytomis TDO konvencijomis, Sąjungos pramonė patirs priemonės taikymo laikotarpiu pagal 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(263)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2d dalį Komisija įvertino, kokias būsimas sąnaudas, susijusias su daugiašaliais aplinkos susitarimais ir jų protokolais, kurių šalis yra Sąjunga, bei Ia priede išvardytomis TDO konvencijomis, Sąjungos pramonė patirs priemonės taikymo laikotarpiu pagal 11 straipsnio 2 dalį.

| (264) | Šias sąnaudas sudarė papildomos būsimos sąnaudos (t. y. atėmus faktines per tiriamąjį laikotarpį patirtas sąnaudas), skirtos užtikrinti atitiktį ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (toliau – ES ATLPS) ir ES pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos (toliau – PITD) reikalavimams. ES ATLPS yra ES daugiašalių aplinkos susitarimų įgyvendinimo politikos kertinis akmuo. Analogiškai PITD yra pagrindinė ES priemonė, reglamentuojanti pramonės įrenginių išmetamų teršalų kiekį, todėl ja taip pat užtikrinama atitiktis daugiašaliams aplinkosaugos susitarimams. |
| --- | --- |

(264)

Šias sąnaudas sudarė papildomos būsimos sąnaudos (t. y. atėmus faktines per tiriamąjį laikotarpį patirtas sąnaudas), skirtos užtikrinti atitiktį ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (toliau – ES ATLPS) ir ES pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos (toliau – PITD) reikalavimams. ES ATLPS yra ES daugiašalių aplinkos susitarimų įgyvendinimo politikos kertinis akmuo. Analogiškai PITD yra pagrindinė ES priemonė, reglamentuojanti pramonės įrenginių išmetamų teršalų kiekį, todėl ja taip pat užtikrinama atitiktis daugiašaliams aplinkosaugos susitarimams.

| (265) | ES ATLPS reikalavimų laikymosi sąnaudos apskaičiuotos remiantis vidutiniais apskaičiuotaisiais papildomais ES apyvartiniais taršos leidimais (toliau – ATL), kuriuos reikės pirkti per priemonių taikymo laikotarpį (2021–2025 m.). Į skaičiavime naudotus ATL nebuvo įtraukti gautini nemokami leidimai ir jie buvo susiję tik su nagrinėjamuoju produktu. ATL sąnaudos nustatytos remiantis „Bloomberg New Energy Finance“ duomenimis (gautais 2021 m. vasario 7 d.). Vidutinė prognozuojama 2021–2025 m. apyvartinių taršos leidimų kaina yra 36,24 EUR už vieną išmestą CO2 toną. Atitikties PITD užtikrinimo sąnaudos apskaičiuotos remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis, kuriuos patikrino Komisija. Pranešimą byloje, kuriame paaiškinama, kaip Komisija nustatė tą papildomų būsimų atitikties užtikrinimo sąnaudų dydį, galima rasti suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje. |
| --- | --- |

(265)

ES ATLPS reikalavimų laikymosi sąnaudos apskaičiuotos remiantis vidutiniais apskaičiuotaisiais papildomais ES apyvartiniais taršos leidimais (toliau – ATL), kuriuos reikės pirkti per priemonių taikymo laikotarpį (2021–2025 m.). Į skaičiavime naudotus ATL nebuvo įtraukti gautini nemokami leidimai ir jie buvo susiję tik su nagrinėjamuoju produktu. ATL sąnaudos nustatytos remiantis „Bloomberg New Energy Finance“ duomenimis (gautais 2021 m. vasario 7 d.). Vidutinė prognozuojama 2021–2025 m. apyvartinių taršos leidimų kaina yra 36,24 EUR už vieną išmestą CO2 toną. Atitikties PITD užtikrinimo sąnaudos apskaičiuotos remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis, kuriuos patikrino Komisija. Pranešimą byloje, kuriame paaiškinama, kaip Komisija nustatė tą papildomų būsimų atitikties užtikrinimo sąnaudų dydį, galima rasti suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje.

| (266) | Komisija nustatė, kad šios būsimos atitikties užtikrinimo sąnaudos sudaro [0,7–0,9] proc. gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu, ir jas pridėjo prie 262 konstatuojamojoje dalyje nurodytos nežalingos kainos, kad gautų bendrą nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą, t. y. [616–752] EUR už toną. |
| --- | --- |

(266)

Komisija nustatė, kad šios būsimos atitikties užtikrinimo sąnaudos sudaro [0,7–0,9] proc. gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu, ir jas pridėjo prie 262 konstatuojamojoje dalyje nurodytos nežalingos kainos, kad gautų bendrą nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą, t. y. [616–752] EUR už toną.

| (267) | Tuomet, remdamasi atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą. Kiekvienas lyginant gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentine dalimi. |
| --- | --- |

(267)

Tuomet, remdamasi atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą. Kiekvienas lyginant gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentine dalimi.

| (268) | Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms apibrėžiamas taip pat kaip dempingo skirtumas toms bendrovėms (žr. 127–130 konstatuojamąsias dalis).








  Šalis | Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas (%) | Laikinasis žalos skirtumas (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | „Lotte Chemical Lousiana LLC“ | 8,5 % | 38,5 % |
| „MEGlobal Americas Inc“ | 38,3 % | 84,9 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 13,5 % | 46,9 % |
| Visos kitos bendrovės | 52,0 % | 115,0 % |
| Saudo Arabijos Karalystė | „Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“) | 11,1 % | 61,4 % |
| „Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“) | 11,1 % | 61,4 % |
| „Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“) | 11,1 % | 61,4 % |
| „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“) | 11,1 % | 61,4 % |
| „Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“) | 11,1 % | 61,4 % |
| „Jubail United Petrochemical Company“ („United“) | 11,1 % | 61,4 % |
| Visos kitos bendrovės | 11,1 % | 61,4 % |

(268)

Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms apibrėžiamas taip pat kaip dempingo skirtumas toms bendrovėms (žr. 127–130 konstatuojamąsias dalis).

Šalis

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas (%)

Laikinasis žalos skirtumas (%)

Jungtinės Amerikos Valstijos

„Lotte Chemical Lousiana LLC“

8,5 %

38,5 %

„MEGlobal Americas Inc“

38,3 %

84,9 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

13,5 %

46,9 %

Visos kitos bendrovės

52,0 %

115,0 %

Saudo Arabijos Karalystė

„Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“)

11,1 %

61,4 %

„Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“)

11,1 %

61,4 %

„Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“)

11,1 %

61,4 %

„Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“)

11,1 %

61,4 %

„Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“)

11,1 %

61,4 %

„Jubail United Petrochemical Company“ („United“)

11,1 %

61,4 %

Visos kitos bendrovės

11,1 %

61,4 %

6.2.   Išvada dėl priemonių lygio

Išvada dėl priemonių lygio

| (269) | Atlikus minėtą vertinimą, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį reikėtų nustatyti toliau nurodytus laikinuosius antidempingo muitus:







  Šalis | Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | „Lotte Chemical Lousiana LLC“ | 8,5 % |
| „MEGlobal Americas Inc“ | 38,3 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 13,5 % |
| Visos kitos bendrovės | 52,0 % |
| Saudo Arabijos Karalystė | „Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“) | 11,1 % |
| „Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“) | 11,1 % |
| „Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“) | 11,1 % |
| „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“) | 11,1 % |
| „Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“) | 11,1 % |
| „Jubail United Petrochemical Company“ („United“) | 11,1 % |
| Visos kitos bendrovės | 11,1 % |

(269)

Atlikus minėtą vertinimą, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį reikėtų nustatyti toliau nurodytus laikinuosius antidempingo muitus:

Šalis

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

Jungtinės Amerikos Valstijos

„Lotte Chemical Lousiana LLC“

8,5 %

„MEGlobal Americas Inc“

38,3 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

13,5 %

Visos kitos bendrovės

52,0 %

Saudo Arabijos Karalystė

„Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“)

11,1 %

„Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“)

11,1 %

„Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“)

11,1 %

„Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“)

11,1 %

„Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“)

11,1 %

„Jubail United Petrochemical Company“ („United“)

11,1 %

Visos kitos bendrovės

11,1 %

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (270) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu, Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir (arba) prekiautojų, platintojų ir naudotojų interesus. |
| --- | --- |

(270)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu, Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir (arba) prekiautojų, platintojų ir naudotojų interesus.

| (271) | Komisija išsiuntė klausimynus žinomoms suinteresuotosioms šalims. Ji klausimyno atsakymus gavo iš dviejų nesusijusių importuotojų („Helm“ ir „Oxyde“) ir septynių naudotojų („Arteco“, „Indorama Group“, „Neo Group“, „Novapet“, „PlastiVerd“, „Selenis“, „SIR Industriale“). |
| --- | --- |

(271)

Komisija išsiuntė klausimynus žinomoms suinteresuotosioms šalims. Ji klausimyno atsakymus gavo iš dviejų nesusijusių importuotojų („Helm“ ir „Oxyde“) ir septynių naudotojų („Arteco“, „Indorama Group“, „Neo Group“, „Novapet“, „PlastiVerd“, „Selenis“, „SIR Industriale“).

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (272) | Sąjungoje yra 12 devynioms MEG gamintojų grupėms priklausančių gamintojų. Nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti prarastą rinkos dalį ir padidinti pelningumą iki tvariu laikomo lygio. |
| --- | --- |

(272)

Sąjungoje yra 12 devynioms MEG gamintojų grupėms priklausančių gamintojų. Nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti prarastą rinkos dalį ir padidinti pelningumą iki tvariu laikomo lygio.

| (273) | Dėl Sąjungos pramonės patirtos žalos masto jos padėtis tampa nepriimtina, atsižvelgiant į tai, kad patirti nuostoliai yra dideli (nuo –10,8 proc. iki –13,2 proc. per tiriamąjį laikotarpį), nes vienu metu buvo jaučiamas neįprastai mažų kainų (40 proc. sumažėjimas laisvojoje rinkoje) ir mažėjančio pardavimo (–18 proc. laisvojoje rinkoje) bei gamybos (–19 proc.) poveikis, o tai darė spaudimą sąnaudoms. |
| --- | --- |

(273)

Dėl Sąjungos pramonės patirtos žalos masto jos padėtis tampa nepriimtina, atsižvelgiant į tai, kad patirti nuostoliai yra dideli (nuo –10,8 proc. iki –13,2 proc. per tiriamąjį laikotarpį), nes vienu metu buvo jaučiamas neįprastai mažų kainų (40 proc. sumažėjimas laisvojoje rinkoje) ir mažėjančio pardavimo (–18 proc. laisvojoje rinkoje) bei gamybos (–19 proc.) poveikis, o tai darė spaudimą sąnaudoms.

| (274) | Priemones nustatyti būtina, kad būtų sustabdytas didelis importo dempingo kaina poveikis ir išsaugota MEG gamyba Sąjungoje. Iš tiesų, jei priemonės nebūtų taikomos, dėl dvigubo spaudimo – sumažėjusių kainų ir sumenkusios pardavimo ir gamybos apimties – Sąjungos pramonė negalėtų gauti jokio pelno, todėl jai neliktų kito pasirinkimo, kaip tik nutraukti gamybą laisvojoje rinkoje, taigi faktiškai išnyktų Sąjungos pramonės gamintojai, nesusiję su Saudo Arabijos ar JAV interesais. |
| --- | --- |

(274)

Priemones nustatyti būtina, kad būtų sustabdytas didelis importo dempingo kaina poveikis ir išsaugota MEG gamyba Sąjungoje. Iš tiesų, jei priemonės nebūtų taikomos, dėl dvigubo spaudimo – sumažėjusių kainų ir sumenkusios pardavimo ir gamybos apimties – Sąjungos pramonė negalėtų gauti jokio pelno, todėl jai neliktų kito pasirinkimo, kaip tik nutraukti gamybą laisvojoje rinkoje, taigi faktiškai išnyktų Sąjungos pramonės gamintojai, nesusiję su Saudo Arabijos ar JAV interesais.

| (275) | Pasak specializuotų konsultantų, atidžiai stebinčių rinką, pavyzdžiui, „Wood Mackenzie“ ir ISIC, šis spaudimas turėtų didėti, nes pasaulyje didėja pajėgumų perteklius. Dėl Kinijoje ir JAV padidėjusių pajėgumų 2021–2022 m. bus keliais milijonais tonų viršyta paklausa. Didėjant Kinijos pajėgumams, palaipsniui mažės JAV eksporto į šią šalį galimybės, o tai skatins ieškoti realizavimo rinkų kitur. Tai daugiausia vyks eksporto srityje, įskaitant Sąjungą, nes JAV paklausa padidės tik nežymiai. Kadangi Saudo Arabija taip pat siekia mažinti kainas (pagrindinis būdas užsitikrinti dalyvavimą šioje kainomis grindžiamoje rinkoje), tikėtinas nuolatinis kainų spaudimas. Tad tikėtina, kad bendri JAV ir Saudo Arabijos veiksmai padarys daugiau žalos ir taip jau nusilpusiai Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(275)

Pasak specializuotų konsultantų, atidžiai stebinčių rinką, pavyzdžiui, „Wood Mackenzie“ ir ISIC, šis spaudimas turėtų didėti, nes pasaulyje didėja pajėgumų perteklius. Dėl Kinijoje ir JAV padidėjusių pajėgumų 2021–2022 m. bus keliais milijonais tonų viršyta paklausa. Didėjant Kinijos pajėgumams, palaipsniui mažės JAV eksporto į šią šalį galimybės, o tai skatins ieškoti realizavimo rinkų kitur. Tai daugiausia vyks eksporto srityje, įskaitant Sąjungą, nes JAV paklausa padidės tik nežymiai. Kadangi Saudo Arabija taip pat siekia mažinti kainas (pagrindinis būdas užsitikrinti dalyvavimą šioje kainomis grindžiamoje rinkoje), tikėtinas nuolatinis kainų spaudimas. Tad tikėtina, kad bendri JAV ir Saudo Arabijos veiksmai padarys daugiau žalos ir taip jau nusilpusiai Sąjungos pramonei.

| (276) | Priemonės gerokai sumažintų dvigubą spaudimą, kurį daro importas dempingo kaina, ir leistų pramonei padidinti tiek kainas, tiek apimtį (pardavimą, gamybą ir pajėgumų panaudojimą). Priemonių lygis leistų pašalinti finansinius nuostolius, kurie kelia pavojų Sąjungos pramonei artimiausioje ateityje. |
| --- | --- |

(276)

Priemonės gerokai sumažintų dvigubą spaudimą, kurį daro importas dempingo kaina, ir leistų pramonei padidinti tiek kainas, tiek apimtį (pardavimą, gamybą ir pajėgumų panaudojimą). Priemonių lygis leistų pašalinti finansinius nuostolius, kurie kelia pavojų Sąjungos pramonei artimiausioje ateityje.

| (277) | Todėl daroma išvada, kad laikinųjų priemonių nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(277)

Todėl daroma išvada, kad laikinųjų priemonių nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

7.2.   Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų, naudotojų ir tiekėjų interesai

Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų, naudotojų ir tiekėjų interesai

7.2.1.   Bendroji dalis

Bendroji dalis

| (278) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad maždaug 55 proc. Sąjungoje suvartojamos organinės cheminės medžiagos MEG yra polietileno tereftalato (PET plastiko buteliams gaminti) žaliava; šiek tiek mažiau nei 25 proc. MEG sunaudojama automobilių variklių aušinimo skysčiams gaminti; likęs ketvirtadalis yra kitų pramonės produktų žaliava. |
| --- | --- |

(278)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad maždaug 55 proc. Sąjungoje suvartojamos organinės cheminės medžiagos MEG yra polietileno tereftalato (PET plastiko buteliams gaminti) žaliava; šiek tiek mažiau nei 25 proc. MEG sunaudojama automobilių variklių aušinimo skysčiams gaminti; likęs ketvirtadalis yra kitų pramonės produktų žaliava.

| (279) | Sąjungos importuotojų ir (arba) prekiautojų bei naudotojų interesų analizei yra svarbūs trys aspektai. |
| --- | --- |

(279)

Sąjungos importuotojų ir (arba) prekiautojų bei naudotojų interesų analizei yra svarbūs trys aspektai.

| (280) | Pirma, nenustačius priemonių skundo pateikėjai nutrauktų laisvajai rinkai skirtą gamybą, todėl sumažėtų galimi tiekimo šaltiniai Sąjungos rinkoje. Sąjunga taptų priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių, visų pirma iš SAK ir JAV. Tai būtų nepageidautina naudotojams ne tik konkurencijos, bet ir importuotojų ir (arba) prekiautojų bei naudotojų tiekimo saugumo požiūriu. |
| --- | --- |

(280)

Pirma, nenustačius priemonių skundo pateikėjai nutrauktų laisvajai rinkai skirtą gamybą, todėl sumažėtų galimi tiekimo šaltiniai Sąjungos rinkoje. Sąjunga taptų priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių, visų pirma iš SAK ir JAV. Tai būtų nepageidautina naudotojams ne tik konkurencijos, bet ir importuotojų ir (arba) prekiautojų bei naudotojų tiekimo saugumo požiūriu.

| (281) | Antra, Taivanas, Singapūras ir Korėja yra galimi alternatyvūs tiekimo šaltiniai, kurių nepanaudoti pajėgumai, pasak specializuotų konsultantų, gali visiškai padengti importo iš SAK ir JAV apimtį, jei šios šalys nutrauktų importą, o tai mažai tikėtina. Vis dėlto primenama, kad antidempingo priemonių nustatymo tikslas yra ne sustabdyti importą, o atkurti vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(281)

Antra, Taivanas, Singapūras ir Korėja yra galimi alternatyvūs tiekimo šaltiniai, kurių nepanaudoti pajėgumai, pasak specializuotų konsultantų, gali visiškai padengti importo iš SAK ir JAV apimtį, jei šios šalys nutrauktų importą, o tai mažai tikėtina. Vis dėlto primenama, kad antidempingo priemonių nustatymo tikslas yra ne sustabdyti importą, o atkurti vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje.

| (282) | Trečia, siūlomos priemonės iš esmės yra 8,5–13,5 proc. intervale; tai yra didelis, tačiau ne drastiškas lygis. |
| --- | --- |

(282)

Trečia, siūlomos priemonės iš esmės yra 8,5–13,5 proc. intervale; tai yra didelis, tačiau ne drastiškas lygis.

7.3.   Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

| (283) | Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, dalyvavo dvi pagrindinės šio labai koncentruoto sektoriaus bendrovės. Joms tenka didžioji dalis importo iš JAV. Šios bendrovės taip pat importuoja iš SAK, nors ir gerokai mažiau, nes didžiąją importo iš SAK dalį į Sąjungos rinką nukreipia susiję SABIC importuotojai. |
| --- | --- |

(283)

Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, dalyvavo dvi pagrindinės šio labai koncentruoto sektoriaus bendrovės. Joms tenka didžioji dalis importo iš JAV. Šios bendrovės taip pat importuoja iš SAK, nors ir gerokai mažiau, nes didžiąją importo iš SAK dalį į Sąjungos rinką nukreipia susiję SABIC importuotojai.

| (284) | Nors abu nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai prieštarauja priemonėms, jų poveikis nebūtų neproporcingas. Dalis šių muitų gali būti perkelta naudotojams (visų pirma aušinimo skysčių ir kitų pramoninio naudojimo produktų segmentuose, žr. toliau). Vieno importuotojo atveju jo MEG veikla Sąjungoje nesudaro didelės jo apyvartos dalies, todėl net ir viso dydžio muitai turėtų nedidelį poveikį jo verslui. Kito importuotojo MEG veikla Sąjungos rinkoje yra reikšmingesnė, todėl poveikis gali būti didesnis. Tai priklausys nuo gebėjimo orientuotis į segmentą, kuriame kainų padidėjimas gali būti lengviau iš dalies arba visiškai perkeliamas. Apskritai tyrimas parodė, kad bendrovės finansinę padėtį nebūtinai lemia su MEG susijusios priežastys. |
| --- | --- |

(284)

Nors abu nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai prieštarauja priemonėms, jų poveikis nebūtų neproporcingas. Dalis šių muitų gali būti perkelta naudotojams (visų pirma aušinimo skysčių ir kitų pramoninio naudojimo produktų segmentuose, žr. toliau). Vieno importuotojo atveju jo MEG veikla Sąjungoje nesudaro didelės jo apyvartos dalies, todėl net ir viso dydžio muitai turėtų nedidelį poveikį jo verslui. Kito importuotojo MEG veikla Sąjungos rinkoje yra reikšmingesnė, todėl poveikis gali būti didesnis. Tai priklausys nuo gebėjimo orientuotis į segmentą, kuriame kainų padidėjimas gali būti lengviau iš dalies arba visiškai perkeliamas. Apskritai tyrimas parodė, kad bendrovės finansinę padėtį nebūtinai lemia su MEG susijusios priežastys.

| (285) | Bet kuriuo atveju visi importuotojai ir (arba) prekiautojai gali naudotis kitais tiekimo šaltiniais ir taip sušvelninti priemonių poveikį. |
| --- | --- |

(285)

Bet kuriuo atveju visi importuotojai ir (arba) prekiautojai gali naudotis kitais tiekimo šaltiniais ir taip sušvelninti priemonių poveikį.

| (286) | Dėl šių priežasčių nustatyta, kad priemonių poveikis importuotojams ir (arba) prekiautojams nebūtų neproporcingas. |
| --- | --- |

(286)

Dėl šių priežasčių nustatyta, kad priemonių poveikis importuotojams ir (arba) prekiautojams nebūtų neproporcingas.

7.4.   Naudotojų interesai

Naudotojų interesai

| (287) | Buvo gauti naudotojų iš visų trijų tolesnės gamybos naudojant MEG segmentų atsakymai, kuriais išreikštas jų prieštaravimas priemonėms. |
| --- | --- |

(287)

Buvo gauti naudotojų iš visų trijų tolesnės gamybos naudojant MEG segmentų atsakymai, kuriais išreikštas jų prieštaravimas priemonėms.

| (288) | Aušinimo skysčių verslas, kurio viena pagrindinių žaliavų yra MEG, yra suskirstytas į du pagrindinius segmentus. Automobilių bendrovėms (iki pusės aušinimo skysčių verslo) reikalingos specialios, sertifikuotos produktų formulės ir garantuotas, stabilus tiekimo srautas. Kaip paaiškinta 274 konstatuojamojoje dalyje, priemonės, kuriomis būtų išsaugota vidaus gamyba, padėtų užtikrinti stabilų tiekimo srautą. Be to, atsižvelgiant į nedidelį aušinimo skysčių poveikį automobilių sąnaudoms, tikėtina, kad šiame sektoriuje taikomi muitai gali būti didele dalimi perkelti. Todėl priemonių taikymo atveju poveikis šio segmento naudotojams nebūtų neproporcingas. |
| --- | --- |

(288)

Aušinimo skysčių verslas, kurio viena pagrindinių žaliavų yra MEG, yra suskirstytas į du pagrindinius segmentus. Automobilių bendrovėms (iki pusės aušinimo skysčių verslo) reikalingos specialios, sertifikuotos produktų formulės ir garantuotas, stabilus tiekimo srautas. Kaip paaiškinta 274 konstatuojamojoje dalyje, priemonės, kuriomis būtų išsaugota vidaus gamyba, padėtų užtikrinti stabilų tiekimo srautą. Be to, atsižvelgiant į nedidelį aušinimo skysčių poveikį automobilių sąnaudoms, tikėtina, kad šiame sektoriuje taikomi muitai gali būti didele dalimi perkelti. Todėl priemonių taikymo atveju poveikis šio segmento naudotojams nebūtų neproporcingas.

| (289) | Kita vertus, antrinės rinkos segmentas apima pagrindinius gaminius, kurių kainas perkelti sunkiau. Bendradarbiaujančio naudotojo padėtis šiame segmente nerodo, kad priemonių poveikis būtų neproporcingas. Bet kuriuo atveju visi importuotojai ir (arba) prekiautojai gali naudotis kitais tiekimo šaltiniais ir taip sušvelninti priemonių poveikį. |
| --- | --- |

(289)

Kita vertus, antrinės rinkos segmentas apima pagrindinius gaminius, kurių kainas perkelti sunkiau. Bendradarbiaujančio naudotojo padėtis šiame segmente nerodo, kad priemonių poveikis būtų neproporcingas. Bet kuriuo atveju visi importuotojai ir (arba) prekiautojai gali naudotis kitais tiekimo šaltiniais ir taip sušvelninti priemonių poveikį.

| (290) | Bendradarbiavo trys kitų pramonės gaminių (pluoštų, plėvelių, dervų) segmento naudotojai. Aiškaus priemonių poveikio modelio nėra, nes poveikis svyruoja nuo nežymaus iki didelio. Šis nevienareikšmis vaizdas rodo, kad esama konkrečių bendrovių aplinkybių, kurios susijusios ne su MEG kainų dydžiu, o su kitais veiksniais. Todėl priemonės neturėtų lemiamos įtakos šių bendrovių būsimai veiklai. Tai nereikštų neproporcingo poveikio tokiems naudotojams, ypač atsižvelgiant į ilgalaikę Sąjungos pramonės teikiamą tiekimo įvairovės ir stabilumo naudą, kurios nebūtų, jei priemonės nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(290)

Bendradarbiavo trys kitų pramonės gaminių (pluoštų, plėvelių, dervų) segmento naudotojai. Aiškaus priemonių poveikio modelio nėra, nes poveikis svyruoja nuo nežymaus iki didelio. Šis nevienareikšmis vaizdas rodo, kad esama konkrečių bendrovių aplinkybių, kurios susijusios ne su MEG kainų dydžiu, o su kitais veiksniais. Todėl priemonės neturėtų lemiamos įtakos šių bendrovių būsimai veiklai. Tai nereikštų neproporcingo poveikio tokiems naudotojams, ypač atsižvelgiant į ilgalaikę Sąjungos pramonės teikiamą tiekimo įvairovės ir stabilumo naudą, kurios nebūtų, jei priemonės nebūtų taikomos.

| (291) | PET segmente sunaudojama beveik 55 proc. viso MEG kiekio. MEG sąnaudos sudaro maždaug penktadalį visų PET, t. y. produkto, kurio kainoms daromas didelis spaudimas ir kurio pelningumas paprastai būna nedidelis, sąnaudų. Todėl vieno–dviejų procentinių punktų poveikis pelningumui gali būti reikšmingas. |
| --- | --- |

(291)

PET segmente sunaudojama beveik 55 proc. viso MEG kiekio. MEG sąnaudos sudaro maždaug penktadalį visų PET, t. y. produkto, kurio kainoms daromas didelis spaudimas ir kurio pelningumas paprastai būna nedidelis, sąnaudų. Todėl vieno–dviejų procentinių punktų poveikis pelningumui gali būti reikšmingas.

| (292) | Tyrime dalyvavo septynios keturioms grupėms priklausančios bendrovės. Kiekvienos bendrovės aplinkybės skiriasi. Kai kurių bendrovių pelnas sumažėtų, bet vis tiek būtų teigiamas; kitos bendrovės, kurių pelningumas mažas, pasiektų rentabilumo ribą; blogiausius rezultatus pasiekusių bendrovių nuostoliai, kurie ir taip yra dideli, padidėtų, nors ir proporcingai nedideliu dydžiu. |
| --- | --- |

(292)

Tyrime dalyvavo septynios keturioms grupėms priklausančios bendrovės. Kiekvienos bendrovės aplinkybės skiriasi. Kai kurių bendrovių pelnas sumažėtų, bet vis tiek būtų teigiamas; kitos bendrovės, kurių pelningumas mažas, pasiektų rentabilumo ribą; blogiausius rezultatus pasiekusių bendrovių nuostoliai, kurie ir taip yra dideli, padidėtų, nors ir proporcingai nedideliu dydžiu.

| (293) | Blogiausių rezultatų pasiekusių įmonių padėtį struktūriškai lemia kiti veiksniai, todėl siūlomos priemonės, kurių poveikis nebūtų neproporcingas, galiausiai nelemia jų veiklos ir šimtų darbo vietų, kurias jos sukuria. |
| --- | --- |

(293)

Blogiausių rezultatų pasiekusių įmonių padėtį struktūriškai lemia kiti veiksniai, todėl siūlomos priemonės, kurių poveikis nebūtų neproporcingas, galiausiai nelemia jų veiklos ir šimtų darbo vietų, kurias jos sukuria.

| (294) | Kalbant apie bendroves, kurių pelnas svyruotų ties rentabilumo riba, dėl priemonių jų padėtis iš esmės nepasikeistų. Dėl to gali prireikti imtis išorinių veiksmų (pvz., prekybos apsaugos priemonių žalingos nesąžiningos prekybos atveju) arba koreguoti jų verslo modelį iš vidaus, kad būtų sustiprintas konkurencingumas. Nors priemonių poveikis gali būti ne lemiamas, gali kilti grėsmė keliems šimtams darbo vietų. |
| --- | --- |

(294)

Kalbant apie bendroves, kurių pelnas svyruotų ties rentabilumo riba, dėl priemonių jų padėtis iš esmės nepasikeistų. Dėl to gali prireikti imtis išorinių veiksmų (pvz., prekybos apsaugos priemonių žalingos nesąžiningos prekybos atveju) arba koreguoti jų verslo modelį iš vidaus, kad būtų sustiprintas konkurencingumas. Nors priemonių poveikis gali būti ne lemiamas, gali kilti grėsmė keliems šimtams darbo vietų.

| (295) | Priemonės galėtų turėti tam tikrą poveikį bendrovėms, kurios toliau veikia pelningai, tačiau jis nebūtų neproporcingas. |
| --- | --- |

(295)

Priemonės galėtų turėti tam tikrą poveikį bendrovėms, kurios toliau veikia pelningai, tačiau jis nebūtų neproporcingas.

| (296) | Bet kuriuo atveju minėtą galimą trumpalaikį poveikį reikėtų palyginti su trimis vidutinės trukmės rizikos veiksniais, susijusiais su priemonių nenustatymu (ir tikėtinu Sąjungos pramonės veiklos nutraukimu, nes dabartinė padėtis nėra tvari): mažesniu tiekimo šaltinių skaičiumi, mažesniu tiekimo stabilumu ir didesnėmis MEG kainomis. Pastarosios gali nesunkiai pasiekti siūlomų priemonių vidutinį lygį, o jų neigiamas poveikis gali būti toks pat, jei ne didesnis, kaip pačių siūlomų priemonių. |
| --- | --- |

(296)

Bet kuriuo atveju minėtą galimą trumpalaikį poveikį reikėtų palyginti su trimis vidutinės trukmės rizikos veiksniais, susijusiais su priemonių nenustatymu (ir tikėtinu Sąjungos pramonės veiklos nutraukimu, nes dabartinė padėtis nėra tvari): mažesniu tiekimo šaltinių skaičiumi, mažesniu tiekimo stabilumu ir didesnėmis MEG kainomis. Pastarosios gali nesunkiai pasiekti siūlomų priemonių vidutinį lygį, o jų neigiamas poveikis gali būti toks pat, jei ne didesnis, kaip pačių siūlomų priemonių.

| (297) | Apskritai galimas neigiamas poveikis, kurį, deja, PET gamintojai galėtų patirti trumpuoju laikotarpiu, nelaikomas pakankamu, kad būtų galima sustabdyti priemonių nustatymą. |
| --- | --- |

(297)

Apskritai galimas neigiamas poveikis, kurį, deja, PET gamintojai galėtų patirti trumpuoju laikotarpiu, nelaikomas pakankamu, kad būtų galima sustabdyti priemonių nustatymą.

| (298) | Apibendrinus visų naudotojų segmentų padėtį matyti, kad priemonė gali turėti tam tikrą neigiamą poveikį, tačiau jis nėra neproporcingas priemonės teikiamai naudai. Šiam klausimui bus skiriamas nuolatinis dėmesys atliekant galutinio etapo tyrimą. |
| --- | --- |

(298)

Apibendrinus visų naudotojų segmentų padėtį matyti, kad priemonė gali turėti tam tikrą neigiamą poveikį, tačiau jis nėra neproporcingas priemonės teikiamai naudai. Šiam klausimui bus skiriamas nuolatinis dėmesys atliekant galutinio etapo tyrimą.

7.5.   Tiekėjų interesai

Tiekėjų interesai

| (299) | „ExxonMobil“, kaip paraksileno (tereftalio rūgšties, kuri vėliau naudojama gaminant PET, gamybos žaliavos) gamintojas, buvo vienintelis pastabas pateikęs tiekėjas. Jis teigė, kad neigiamas antidempingo priemonių poveikis PET gamintojams turės neigiamą poveikį ir Sąjungos paraksileno tiekėjams, kurie praras galimybę parduoti Sąjungos rinkoje, nes Sąjungos PET gamintojai negalės konkuruoti su iš kitų regionų importuojamu PET. Be to, buvo teigiama, kad Sąjungos paraksileno gamintojai jau susiduria su sunkumais dėl perteklinių pasaulinių pajėgumų ir padidėjusio importo. Taip pat buvo teigiama, kad paraksileno gamintojai yra integruoti su naftos perdirbimo gamyklomis, todėl bet koks neigiamas poveikis paraksilenui turėtų įtakos ir Sąjungos naftos perdirbimo pramonei, kuri ir taip susiduria su sunkumais dėl perteklinių pasaulinių pajėgumų, besikeičiančių degalų paklausos modelių ir didelių sąnaudų. |
| --- | --- |

(299)

„ExxonMobil“, kaip paraksileno (tereftalio rūgšties, kuri vėliau naudojama gaminant PET, gamybos žaliavos) gamintojas, buvo vienintelis pastabas pateikęs tiekėjas. Jis teigė, kad neigiamas antidempingo priemonių poveikis PET gamintojams turės neigiamą poveikį ir Sąjungos paraksileno tiekėjams, kurie praras galimybę parduoti Sąjungos rinkoje, nes Sąjungos PET gamintojai negalės konkuruoti su iš kitų regionų importuojamu PET. Be to, buvo teigiama, kad Sąjungos paraksileno gamintojai jau susiduria su sunkumais dėl perteklinių pasaulinių pajėgumų ir padidėjusio importo. Taip pat buvo teigiama, kad paraksileno gamintojai yra integruoti su naftos perdirbimo gamyklomis, todėl bet koks neigiamas poveikis paraksilenui turėtų įtakos ir Sąjungos naftos perdirbimo pramonei, kuri ir taip susiduria su sunkumais dėl perteklinių pasaulinių pajėgumų, besikeičiančių degalų paklausos modelių ir didelių sąnaudų.

| (300) | Šie teiginiai buvo nepagrįsti ir šiuo etapu jiems negalima pritarti. Be to, daroma nuoroda į PET gaminančių naudotojų analizę, kurios rezultatai rodo, kad galimas neigiamas poveikis gali turėti įtakos tik kai kuriems gamintojams, kurių padėtis iš esmės nepriklauso nuo to, ar bus taikomos MEG priemonės. Todėl negalima daryti išvados, kad tokių priemonių poveikis tiekėjams būtų neproporcingas. |
| --- | --- |

(300)

Šie teiginiai buvo nepagrįsti ir šiuo etapu jiems negalima pritarti. Be to, daroma nuoroda į PET gaminančių naudotojų analizę, kurios rezultatai rodo, kad galimas neigiamas poveikis gali turėti įtakos tik kai kuriems gamintojams, kurių padėtis iš esmės nepriklauso nuo to, ar bus taikomos MEG priemonės. Todėl negalima daryti išvados, kad tokių priemonių poveikis tiekėjams būtų neproporcingas.

7.6.   Gautos pastabos

Gautos pastabos

| (301) | Kelios suinteresuotosios šalys (EPGK, CIFRS, „Mitsubishi“, „Arteco“, „Proviron“, „Oxyde“, HELM, „NEO Group“) teigė, kad antidempingo priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų, nes Sąjungos gamintojai negali patenkinti MEG naudotojų Sąjungoje paklausos, todėl MEG reikia importuoti. Be to, buvo teigiama, kad dėl MEG rinkos sezoniškumo neįmanoma visada išnaudoti visų gamybos pajėgumų. Taip pat buvo teigiama, kad MEG importo iš JAV ir Saudo Arabijos negalima pakeisti importu iš kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Kanados, Kinijos, Kuveito, Indijos, Meksikos, Rusijos ir Turkijos, dėl nepakankamų gamybos pajėgumų, didelių transportavimo sąnaudų ir didėjančios vidaus paklausos, būdingos kitoms eksportuojančioms šalims. „Arteco“ teigė, kad, norėdama užtikrinti savo variklių aušinimo skysčių veiklos gyvybingumą Sąjungoje, ji turi turėti saugų MEG tiekimą, kurį garantuotų galimybė jį gauti iš kelių šaltinių. HELM teigė, kad, nors MEG Sąjungos gamintojai planuoja didinti etileno oksido gamybos pajėgumus, MEG gamybos pajėgumų didinti neplanuojama. |
| --- | --- |

(301)

Kelios suinteresuotosios šalys (EPGK, CIFRS, „Mitsubishi“, „Arteco“, „Proviron“, „Oxyde“, HELM, „NEO Group“) teigė, kad antidempingo priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų, nes Sąjungos gamintojai negali patenkinti MEG naudotojų Sąjungoje paklausos, todėl MEG reikia importuoti. Be to, buvo teigiama, kad dėl MEG rinkos sezoniškumo neįmanoma visada išnaudoti visų gamybos pajėgumų. Taip pat buvo teigiama, kad MEG importo iš JAV ir Saudo Arabijos negalima pakeisti importu iš kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Kanados, Kinijos, Kuveito, Indijos, Meksikos, Rusijos ir Turkijos, dėl nepakankamų gamybos pajėgumų, didelių transportavimo sąnaudų ir didėjančios vidaus paklausos, būdingos kitoms eksportuojančioms šalims. „Arteco“ teigė, kad, norėdama užtikrinti savo variklių aušinimo skysčių veiklos gyvybingumą Sąjungoje, ji turi turėti saugų MEG tiekimą, kurį garantuotų galimybė jį gauti iš kelių šaltinių. HELM teigė, kad, nors MEG Sąjungos gamintojai planuoja didinti etileno oksido gamybos pajėgumus, MEG gamybos pajėgumų didinti neplanuojama.

| (302) | Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, priemones nustatyti būtina, kad būtų sustabdytas didelis importo dempingo kaina poveikis ir išsaugota MEG gamyba Sąjungoje. Jeigu nebus Sąjungos pramonės, MEG naudotojai bus priklausomi nuo importo, todėl jie neturės saugaus MEG tiekimo iš kelių šaltinių. Be to, antidempingo priemonių nustatymo tikslas yra ne sustabdyti importą, o atkurti vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje. Vis dėlto, kaip nurodyta 281 konstatuojamojoje dalyje, be SAK ir JAV yra kitų tiekimo šaltinių, pavyzdžiui, Taivanas, Singapūras ir Korėja. Be to, nors atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai artimiausiu metu iš tiesų neplanuoja didinti gamybos pajėgumų Sąjungoje, primenama, kad, kaip nurodyta 249 konstatuojamojoje dalyje, pasaulyje yra perteklinių MEG pajėgumų. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(302)

Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, priemones nustatyti būtina, kad būtų sustabdytas didelis importo dempingo kaina poveikis ir išsaugota MEG gamyba Sąjungoje. Jeigu nebus Sąjungos pramonės, MEG naudotojai bus priklausomi nuo importo, todėl jie neturės saugaus MEG tiekimo iš kelių šaltinių. Be to, antidempingo priemonių nustatymo tikslas yra ne sustabdyti importą, o atkurti vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje. Vis dėlto, kaip nurodyta 281 konstatuojamojoje dalyje, be SAK ir JAV yra kitų tiekimo šaltinių, pavyzdžiui, Taivanas, Singapūras ir Korėja. Be to, nors atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai artimiausiu metu iš tiesų neplanuoja didinti gamybos pajėgumų Sąjungoje, primenama, kad, kaip nurodyta 249 konstatuojamojoje dalyje, pasaulyje yra perteklinių MEG pajėgumų. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (303) | EPGK teigė, kad antidempingo muitų nustatymas neatitinka Sąjungos interesų ir turėtų didelį poveikį PET pramonei, o PET gamintojai būtų išstumti iš rinkos. |
| --- | --- |

(303)

EPGK teigė, kad antidempingo muitų nustatymas neatitinka Sąjungos interesų ir turėtų didelį poveikį PET pramonei, o PET gamintojai būtų išstumti iš rinkos.

| (304) | Kaip paaiškinta 290–297 konstatuojamosiose dalyse, galimas neigiamas poveikis, kurį, deja, PET gamintojai galėtų patirti trumpuoju laikotarpiu, nelaikomas pakankamu, kad būtų galima pateisinti priemonių nenustatymą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(304)

Kaip paaiškinta 290–297 konstatuojamosiose dalyse, galimas neigiamas poveikis, kurį, deja, PET gamintojai galėtų patirti trumpuoju laikotarpiu, nelaikomas pakankamu, kad būtų galima pateisinti priemonių nenustatymą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (305) | „Mitsubishi“ teigė, kad Sąjungai nėra naudinga nustatyti antidempingo priemones, nes galima tikėtis, kad JAV ir Kinijos prekybos santykiai pagerės valdant naujai JAV administracijai, todėl dempingo ir žalos priežastis nebebus aktuali. |
| --- | --- |

(305)

„Mitsubishi“ teigė, kad Sąjungai nėra naudinga nustatyti antidempingo priemones, nes galima tikėtis, kad JAV ir Kinijos prekybos santykiai pagerės valdant naujai JAV administracijai, todėl dempingo ir žalos priežastis nebebus aktuali.

| (306) | Kaip nurodyta 247 konstatuojamojoje dalyje, nors apribojimai iš tiesų buvo sušvelninti, papildomi tarifai iš esmės taikomi toliau, todėl neaišku, kaip toliau klostysis aplinkybės. Be to, nepaisant JAV ir Kinijos prekybos santykių raidos, JAV MEG pramonė yra orientuota į eksportą, jos gamybos pajėgumai didėja, todėl tikėtina, kad JAV gamintojai ir toliau aktyviai domėsis Sąjungos rinka, ypač atsižvelgiant į tai, kad Kinija didina savo MEG pajėgumus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(306)

Kaip nurodyta 247 konstatuojamojoje dalyje, nors apribojimai iš tiesų buvo sušvelninti, papildomi tarifai iš esmės taikomi toliau, todėl neaišku, kaip toliau klostysis aplinkybės. Be to, nepaisant JAV ir Kinijos prekybos santykių raidos, JAV MEG pramonė yra orientuota į eksportą, jos gamybos pajėgumai didėja, todėl tikėtina, kad JAV gamintojai ir toliau aktyviai domėsis Sąjungos rinka, ypač atsižvelgiant į tai, kad Kinija didina savo MEG pajėgumus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (307) | „Arteco“ teigė, kad nustačius priemones būtų patenkinti tik dviejų didelių bendrovių, iš kurių viena yra pagrindinė „Arteco“ konkurentė aušinimo skysčių gamintojų grandies rinkoje, interesai. Analogiškai „Oxyde“ teigė, kad BASF yra labai didelė antifrizo gamintoja, naudojanti savo gamybos MEG, todėl ji turėtų konkurencinį pranašumą prieš savo konkurentus „Arteco“, HVL ir „Solventis“, kurie už MEG importą turėtų mokėti antidempingo muitus. |
| --- | --- |

(307)

„Arteco“ teigė, kad nustačius priemones būtų patenkinti tik dviejų didelių bendrovių, iš kurių viena yra pagrindinė „Arteco“ konkurentė aušinimo skysčių gamintojų grandies rinkoje, interesai. Analogiškai „Oxyde“ teigė, kad BASF yra labai didelė antifrizo gamintoja, naudojanti savo gamybos MEG, todėl ji turėtų konkurencinį pranašumą prieš savo konkurentus „Arteco“, HVL ir „Solventis“, kurie už MEG importą turėtų mokėti antidempingo muitus.

| (308) | Komisija su šiais tvirtinimais nesutiko. Nustatytos priemonės bus naudingos visai Sąjungos pramonei, o ne tik dviem gamintojams. Iš tiesų viena iš BASF grupės įmonių gamina aušinimo skysčius. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad ši bendrovė perka MEG iš savo susijusios bendrovės rinkos kainomis, t. y. tokiomis pačiomis kainomis, kaip „Arteco“ ir kiti naudotojai. |
| --- | --- |

(308)

Komisija su šiais tvirtinimais nesutiko. Nustatytos priemonės bus naudingos visai Sąjungos pramonei, o ne tik dviem gamintojams. Iš tiesų viena iš BASF grupės įmonių gamina aušinimo skysčius. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad ši bendrovė perka MEG iš savo susijusios bendrovės rinkos kainomis, t. y. tokiomis pačiomis kainomis, kaip „Arteco“ ir kiti naudotojai.

| (309) | „Arteco“ teigė, kad MEG yra biržos prekė, kuria prekiaujama ir kuri gabenama visame pasaulyje, todėl nustačius priemones labai pasikeis prekybos srautai ir padidės gabenimo apimtys. Dėl jų padidės pasaulinės laivybos išmetamų teršalų kiekis, o tai kenkia dabartinėms pastangoms sušvelninti klimato kaitą. |
| --- | --- |

(309)

„Arteco“ teigė, kad MEG yra biržos prekė, kuria prekiaujama ir kuri gabenama visame pasaulyje, todėl nustačius priemones labai pasikeis prekybos srautai ir padidės gabenimo apimtys. Dėl jų padidės pasaulinės laivybos išmetamų teršalų kiekis, o tai kenkia dabartinėms pastangoms sušvelninti klimato kaitą.

| (310) | Komisija nesutinka ir su šiuo tvirtinimu. Prekybos pokytis jau įvyko nagrinėjamuoju laikotarpiu, kai importas iš nagrinėjamųjų šalių pakeitė didelę gamybos vidaus rinkoje dalį. Nenustačius priemonių, gamybą vidaus rinkoje visiškai pakeis importas, todėl prekybos pokytis bus dar didesnis. |
| --- | --- |

(310)

Komisija nesutinka ir su šiuo tvirtinimu. Prekybos pokytis jau įvyko nagrinėjamuoju laikotarpiu, kai importas iš nagrinėjamųjų šalių pakeitė didelę gamybos vidaus rinkoje dalį. Nenustačius priemonių, gamybą vidaus rinkoje visiškai pakeis importas, todėl prekybos pokytis bus dar didesnis.

7.7.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (311) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad šiuo tyrimo etapu nėra įtikinamų priežasčių manyti, jog priemonių nustatymas importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės MEG neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(311)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad šiuo tyrimo etapu nėra įtikinamų priežasčių manyti, jog priemonių nustatymas importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės MEG neatitiktų Sąjungos interesų.

8.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (312) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(312)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

| (313) | Laikinosios antidempingo priemonės importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų ir Saudo Arabijos Karalystės kilmės monoetilenglikoliui turėtų būti nustatytos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nustatytą mažesnio muito taisyklę. Komisija palygino priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis nustatytas pagal tuos dempingo ir žalos skirtumus, kurie yra mažesni. |
| --- | --- |

(313)

Laikinosios antidempingo priemonės importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų ir Saudo Arabijos Karalystės kilmės monoetilenglikoliui turėtų būti nustatytos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nustatytą mažesnio muito taisyklę. Komisija palygino priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis nustatytas pagal tuos dempingo ir žalos skirtumus, kurie yra mažesni.

| (314) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:







  Šalis | Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- |
| Saudo Arabijos Karalystė | „Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“) | 11,1 % |
| | „Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“) | 11,1 % |
| | „Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“) | 11,1 % |
| | „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“) | 11,1 % |
| | „Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“) | 11,1 % |
| | „Jubail United Petrochemical Company“ („United“) | 11,1 % |
| | Visos kitos bendrovės | 11,1 % |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | „Lotte Chemical Lousiana LLC“ | 8,5 % |
| | „MEGlobal Americas Inc“ | 38,3 % |
| | Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 13,5 % |
| | Visos kitos bendrovės | 52,0 % |

(314)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:

Šalis

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

Saudo Arabijos Karalystė

„Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“)

11,1 %

„Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“)

11,1 %

„Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“)

11,1 %

„Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“)

11,1 %

„Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“)

11,1 %

„Jubail United Petrochemical Company“ („United“)

11,1 %

Visos kitos bendrovės

11,1 %

Jungtinės Amerikos Valstijos

„Lotte Chemical Lousiana LLC“

8,5 %

„MEGlobal Americas Inc“

38,3 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

13,5 %

Visos kitos bendrovės

52,0 %

| (315) | Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms nustatytos remiantis preliminariomis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios antidempingo muito normos. |
| --- | --- |

(315)

Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms nustatytos remiantis preliminariomis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios antidempingo muito normos.

| (316) | Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms JAV bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems JAV eksportuojantiems gamintojams, bet ir JAV gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo. |
| --- | --- |

(316)

Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms JAV bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems JAV eksportuojantiems gamintojams, bet ir JAV gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo.

9.   INFORMACIJA PIRMINIU ETAPU

| (317) | Remdamasi pagrindinio reglamento 19a straipsniu Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie planuojamą laikinųjų muitų nustatymą. Ši informacija taip pat paskelbta viešai Prekybos GD svetainėje. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per tris darbo dienas pateikti pastabų dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo. |
| --- | --- |

(317)

Remdamasi pagrindinio reglamento 19a straipsniu Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie planuojamą laikinųjų muitų nustatymą. Ši informacija taip pat paskelbta viešai Prekybos GD svetainėje. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per tris darbo dienas pateikti pastabų dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo.

| (318) | Dėl skaičiavimų tikslumo pastabų nepateikta. |
| --- | --- |

(318)

Dėl skaičiavimų tikslumo pastabų nepateikta.

10.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (319) | Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis per nustatytą terminą pateikti raštu pastabas ir (arba) prašymus išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(319)

Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis per nustatytą terminą pateikti raštu pastabas ir (arba) prašymus išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

| (320) | Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniame tyrimo etape, |
| --- | --- |

(320)

Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniame tyrimo etape,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų ir Saudo Arabijos Karalystės kilmės monoetilenglikoliui (dabartinis EB numeris 203-473-3), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2905 31 00 (TARIC kodas 2905310010, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Šalis | Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Saudo Arabijos Karalystė | „Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“) | 11,1 % | C674 |
| Saudo Arabijos Karalystė | „Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“) | 11,1 % | C675 |
| Saudo Arabijos Karalystė | „Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“) | 11,1 % | C676 |
| Saudo Arabijos Karalystė | „Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“) | 11,1 % | C677 |
| Saudo Arabijos Karalystė | „Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“) | 11,1 % | C678 |
| Saudo Arabijos Karalystė | „Jubail United Petrochemical Company“ („United“) | 11,1 % | C679 |
| Saudo Arabijos Karalystė | Visos kitos bendrovės | 11,1 % | C999 |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | „Lotte Chemical Louisiana LLC“ | 8,5 % | C684 |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | „MEGlobal Americas Inc“ | 38,3 % | C680 |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės | 13,5 % | |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | Visos kitos bendrovės | 52,0 % | C999 |

Šalis

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

Saudo Arabijos Karalystė

„Saudi Kayan petrochemical company“ („Saudi Kayan“)

11,1 %

C674

Saudo Arabijos Karalystė

„Yanbu National Petrochemical Company“ („Yansab“)

11,1 %

C675

Saudo Arabijos Karalystė

„Eastern Petrochemical Company“ („Sharq“)

11,1 %

C676

Saudo Arabijos Karalystė

„Saudi Yanbu Petrochemical Company“ („Yanpet“)

11,1 %

C677

Saudo Arabijos Karalystė

„Arabian Petrochemical Company“(„Petrokemya“)

11,1 %

C678

Saudo Arabijos Karalystė

„Jubail United Petrochemical Company“ („United“)

11,1 %

C679

Saudo Arabijos Karalystė

Visos kitos bendrovės

11,1 %

C999

Jungtinės Amerikos Valstijos

„Lotte Chemical Louisiana LLC“

8,5 %

C684

Jungtinės Amerikos Valstijos

„MEGlobal Americas Inc“

38,3 %

C680

Jungtinės Amerikos Valstijos

Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės

13,5 %

Jungtinės Amerikos Valstijos

Visos kitos bendrovės

52,0 %

C999

3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos:
  „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto (nagrinėjamasis produktas), parduodamo eksportuoti į Europos Sąjungą, [nagrinėjamoji šalis] pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“
  Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Pastabas raštu dėl šio reglamento suinteresuotosios šalys pateikia Komisijai per 15 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

2.   Prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai suinteresuotosios šalys pateikia per penkias kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3.   Prašymą išklausyti dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui suinteresuotosios šalys pateikia per penkias kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Bylą nagrinėjantis pareigūnas išnagrinėja prašymus, pateiktus pasibaigus šiam terminui, ir gali priimti sprendimą tam tikrais atvejais juos patenkinti.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų ir Saudo Arabijos Karalystės kilmės monoetilenglikolio inicijavimą (OL C 342, 2020 10 14, p. 12).

2

(3)  
  2020 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/135 dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo (OL L 29, 2020 1 31, p. 1).

3

(4)  http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2485

4

(5)  Pranešimas dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (OL C 86, 2020 3 16, p. 6).

5

(6)  http://www.jadwa.com/en/download/petrochemicals-and-the-vision-2030/research-13-1-1-1-1-1-1 (žiūrėta 2021 m. gegužės 11 d.)

6

(7)  
  2020 m. rugsėjo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/1336, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polivinilo alkoholiams nustatomi galutiniai antidempingo muitai (OL L 315, 2020 9 29, p. 1) 352 konstatuojamoji dalis.

7

(8)  https://www.icis.com/explore/resources/news/2020/01/16/10459681/explosion-at-reactor-caused-iqoxe-s-blast-death-toll-rises-to-three

8

(9)  Šiame reglamente atrinktų Sąjungos bendrovių duomenys pateikiami intervalais dėl rizikos, kad kuri nors atrinkta bendrovė gali imtis savo konkurentų duomenų apgrąžos inžinerijos, ypač atsižvelgiant į tai, kad dvi iš trijų atrinktų bendrovių yra susijusios.

9

(10)  https://www.icis.com/explore/

10

(11)  https://ihsmarkit.com/index.html

11

(12)  https://www.woodmac.com/research/products/chemicals-polymers-fibres/

12

(13)  https://www.orbichem.com/chemical-data-portfolio/ethylene-glycol-ethylene-oxide

13

---

PRIEDAS

Neatrinkti Jungtinių Valstijų bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

| Šalis | Pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | „Indorama Ventures Oxides LLC“ | C681 |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | „Equistar Chemicals, LP“ | C682 |
| Jungtinės Amerikos Valstijos | „Sasol Chemicals North America LLC“ | C683 |

Šalis

Pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Jungtinės Amerikos Valstijos

„Indorama Ventures Oxides LLC“

C681

Jungtinės Amerikos Valstijos

„Equistar Chemicals, LP“

C682

Jungtinės Amerikos Valstijos

„Sasol Chemicals North America LLC“

C683

---

| 2021 6 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 205/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 205/47

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/940

2021 m. birželio 10 d.

kuriuo importuojamai Rusijos kilmės beržo fanerai nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2020 m. spalio 14 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl importuojamos Rusijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės beržo faneros. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2020 m. spalio 14 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl importuojamos Rusijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės beržo faneros. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (2) | Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2020 m. rugpjūčio 31 d.„Woodstock Consortium“ (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skundas pateikė Sąjungos beržo faneros pramonė, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta pakankamai dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Komisija tyrimą inicijavo gavusi 2020 m. rugpjūčio 31 d.„Woodstock Consortium“ (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skundas pateikė Sąjungos beržo faneros pramonė, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Skunde pateikta pakankamai dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą.

1.2.   Pranešimo apie inicijavimą pakeitimas

Pranešimo apie inicijavimą pakeitimas

| (3) | Pranešime apie inicijavimą netyčia praleistas skirsnis, susijęs su Sąjungos interesų vertinimo procedūra. Nors šis praleidimas neturėjo įtakos suinteresuotųjų šalių teisei teikti pastabas dėl Sąjungos interesų, buvo nuspręsta, kad į šį trūkumą tikslinga atsižvelgti kaip į procedūrinio skaidrumo klausimą. Todėl 2020 m. gruodžio 11 d. pranešimas buvo iš dalies pakeistas (3). |
| --- | --- |

(3)

Pranešime apie inicijavimą netyčia praleistas skirsnis, susijęs su Sąjungos interesų vertinimo procedūra. Nors šis praleidimas neturėjo įtakos suinteresuotųjų šalių teisei teikti pastabas dėl Sąjungos interesų, buvo nuspręsta, kad į šį trūkumą tikslinga atsižvelgti kaip į procedūrinio skaidrumo klausimą. Todėl 2020 m. gruodžio 11 d. pranešimas buvo iš dalies pakeistas (3).

3

1.3.   Registracija

Registracija

| (4) | Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį Komisija išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu turėtų registruoti importą, dėl kurio vykdomas antidempingo tyrimas, nebent ji turi pakankamai įrodymų pagal 5 straipsnį, kad neįvykdyti reikalavimai pagal 10 straipsnio 4 dalies c arba d punktus. Vienas šių reikalavimų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalies d punkte, yra tai, kad be tiriamuoju laikotarpiu žalą sukėlusio importo lygio turi būti nustatytas dar ir žymus importo augimas. Komisija išanalizavo importo raidą ir nenustatė jokio tolesnio žymaus importo padidėjimo. |
| --- | --- |

(4)

Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį Komisija išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu turėtų registruoti importą, dėl kurio vykdomas antidempingo tyrimas, nebent ji turi pakankamai įrodymų pagal 5 straipsnį, kad neįvykdyti reikalavimai pagal 10 straipsnio 4 dalies c arba d punktus. Vienas šių reikalavimų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalies d punkte, yra tai, kad be tiriamuoju laikotarpiu žalą sukėlusio importo lygio turi būti nustatytas dar ir žymus importo augimas. Komisija išanalizavo importo raidą ir nenustatė jokio tolesnio žymaus importo padidėjimo.

| (5) | Todėl Komisija nenustatė reikalavimo registruoti iš Rusijos importuojamą beržo fanerą, kaip apibrėžta 2 skirsnyje, pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Komisija nenustatė reikalavimo registruoti iš Rusijos importuojamą beržo fanerą, kaip apibrėžta 2 skirsnyje, pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalį.

1.4.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (6) | Pranešime apie inicijavimą su pakeitimais suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Rusijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(6)

Pranešime apie inicijavimą su pakeitimais suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Rusijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (7) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Kelios šalys paprašė, kad Komisija jas išklausytų. Komisija surengė klausymus su konsorciumu „Woodstock“, „UPM Plywood Oy“, „UPM Kymmene Otepää OÜ“ ir Rusijos gamintoju „UPM Kymmene Chudovo LLC“. |
| --- | --- |

(7)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Kelios šalys paprašė, kad Komisija jas išklausytų. Komisija surengė klausymus su konsorciumu „Woodstock“, „UPM Plywood Oy“, „UPM Kymmene Otepää OÜ“ ir Rusijos gamintoju „UPM Kymmene Chudovo LLC“.

1.5.   Pastabos dėl inicijavimo

Pastabos dėl inicijavimo

1.5.1.   Netinkama nekonfidenciali versija

Netinkama nekonfidenciali versija

| (8) | Kelios šalys teigė, kad skunde nepateikta pakankamai informacijos apie jo nekonfidencialią versiją. |
| --- | --- |

(8)

Kelios šalys teigė, kad skunde nepateikta pakankamai informacijos apie jo nekonfidencialią versiją.

| (9) | Komisija laikėsi nuomonės, kad skundo suinteresuotosioms šalims susipažinti pateiktoje bylos versijoje buvo pateikta pakankamai esminių įrodymų ir nekonfidencialios duomenų, kurie laikyti konfidencialiais, santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija laikėsi nuomonės, kad skundo suinteresuotosioms šalims susipažinti pateiktoje bylos versijoje buvo pateikta pakankamai esminių įrodymų ir nekonfidencialios duomenų, kurie laikyti konfidencialiais, santraukos, kad suinteresuotosios šalys galėtų naudotis savo teisėmis į gynybą viso tyrimo metu.

1.5.2.   Nėra žalos įrodymų

Nėra žalos įrodymų

| (10) | Kelios šalys teigė, kad skunde pateikti tam tikri žalos rodikliai, kaip antai gamybos pajėgumai, Sąjungos kainos ir Sąjungos suvartojimas, nepagrindė išvados dėl žalos tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(10)

Kelios šalys teigė, kad skunde pateikti tam tikri žalos rodikliai, kaip antai gamybos pajėgumai, Sąjungos kainos ir Sąjungos suvartojimas, nepagrindė išvados dėl žalos tiriamuoju laikotarpiu.

| (11) | Komisija primena, kad norint padaryti prima facie išvadą dėl materialinės žalos, kuri yra būtina tyrimui inicijuoti, reikia išnagrinėti, inter alia, susijusius veiksnius, kaip aprašyta pagrindiniame reglamente. Tačiau pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį nereikalaujama, kad visi 3 straipsnio 5 dalyje minėti žalos veiksniai rodytų pablogėjimą, kad materialinė žala būtų pakankamai pagrįsta tyrimo inicijavimo tikslais. Iš tiesų, pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalies formuluotę, skunde turi būti pateikta informacija apie įtariamo importo dempingo kaina apimties pokyčius, tokio importo poveikį panašaus produkto kainoms Sąjungos rinkoje ir tokio importo lemiamą poveikį Sąjungos pramonei pagal Sąjungos pramonės būklę rodančius atitinkamus (bet ne būtinai visus) veiksnius. Skunde buvo pateikta ši informacija, kuri parodė, kad buvo padaryta žala. Todėl Komisija nusprendė, kad skunde pateikta pakankamai žalos įrodymų. |
| --- | --- |

(11)

Komisija primena, kad norint padaryti prima facie išvadą dėl materialinės žalos, kuri yra būtina tyrimui inicijuoti, reikia išnagrinėti, inter alia, susijusius veiksnius, kaip aprašyta pagrindiniame reglamente. Tačiau pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį nereikalaujama, kad visi 3 straipsnio 5 dalyje minėti žalos veiksniai rodytų pablogėjimą, kad materialinė žala būtų pakankamai pagrįsta tyrimo inicijavimo tikslais. Iš tiesų, pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalies formuluotę, skunde turi būti pateikta informacija apie įtariamo importo dempingo kaina apimties pokyčius, tokio importo poveikį panašaus produkto kainoms Sąjungos rinkoje ir tokio importo lemiamą poveikį Sąjungos pramonei pagal Sąjungos pramonės būklę rodančius atitinkamus (bet ne būtinai visus) veiksnius. Skunde buvo pateikta ši informacija, kuri parodė, kad buvo padaryta žala. Todėl Komisija nusprendė, kad skunde pateikta pakankamai žalos įrodymų.

prima facie

inter alia

1.6.   Atranka

Atranka

| (12) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(12)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

1.6.1.   Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (13) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Preliminariai atrinkti trys Sąjungos gamintojai trijose skirtingose valstybėse narėse, kuriems tenka beveik 40 % visos apskaičiuotos panašaus produkto gamybos apimties ir 35 % visos apskaičiuotos panašaus produkto pardavimo Sąjungoje apimties. Šios trys bendrovės atrinktos remiantis didžiausia panašaus produkto gamybos ir pardavimo apimtimi ES nuo 2019 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn., kurią buvo galima pagrįstai ištirti, taip pat atsižvelgta į geografinį pasiskirstymą. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. |
| --- | --- |

(13)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Preliminariai atrinkti trys Sąjungos gamintojai trijose skirtingose valstybėse narėse, kuriems tenka beveik 40 % visos apskaičiuotos panašaus produkto gamybos apimties ir 35 % visos apskaičiuotos panašaus produkto pardavimo Sąjungoje apimties. Šios trys bendrovės atrinktos remiantis didžiausia panašaus produkto gamybos ir pardavimo apimtimi ES nuo 2019 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn., kurią buvo galima pagrįstai ištirti, taip pat atsižvelgta į geografinį pasiskirstymą. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių.

| (14) | Susijusių Sąjungos gamintojų grupė „UPM“ pateikė pastabas Komisijai ir paprašė būti atrinkta. Tačiau atidžiai išnagrinėjusi pateiktą informaciją Komisija nerado įtikinamų priežasčių pakeisti laikinai atrinktas bendroves. Pirma, atsižvelgiant į grupės organizacinę struktūrą ir pardavimo kanalus, bet kurios iš dviejų bendrovių pridėjimas arba atrinkimas dėl gerokai padidėjusio darbo krūvio pakenktų Komisijos gebėjimui atlikti tyrimą per teisės aktuose nustatytus terminus. Be to, jei kuri nors iš bendrovių būtų atrinkta, preliminariai atrinktų bendrovių tipiškumas pagal gamybos arba pardavimo Sąjungoje apimtį arba geografinį pasiskirstymą pasikeistų tik nežymiai. Todėl Komisija nusprendė galutinai atrinkti preliminariai atrinktas bendroves. |
| --- | --- |

(14)

Susijusių Sąjungos gamintojų grupė „UPM“ pateikė pastabas Komisijai ir paprašė būti atrinkta. Tačiau atidžiai išnagrinėjusi pateiktą informaciją Komisija nerado įtikinamų priežasčių pakeisti laikinai atrinktas bendroves. Pirma, atsižvelgiant į grupės organizacinę struktūrą ir pardavimo kanalus, bet kurios iš dviejų bendrovių pridėjimas arba atrinkimas dėl gerokai padidėjusio darbo krūvio pakenktų Komisijos gebėjimui atlikti tyrimą per teisės aktuose nustatytus terminus. Be to, jei kuri nors iš bendrovių būtų atrinkta, preliminariai atrinktų bendrovių tipiškumas pagal gamybos arba pardavimo Sąjungoje apimtį arba geografinį pasiskirstymą pasikeistų tik nežymiai. Todėl Komisija nusprendė galutinai atrinkti preliminariai atrinktas bendroves.

| (15) | Pranešus apie galutinę atranką, viena iš bendrovių („UPM“) teigė, kad kitų atrinktų gamintojų organizacinė struktūra ir pardavimo kanalai yra tokie patys arba sudėtingesni. Ji taip pat teigė, kad vieno iš jos subjektų „UPM-Kymmene Otepää Oü“ atranka ir patikrinimas neapsunkintų tyrimo, o kadangi tikrinamasis vizitas vyktų nuotoliniu būdu, tai netrukdytų Komisijos galimybėms atlikti tyrimą. |
| --- | --- |

(15)

Pranešus apie galutinę atranką, viena iš bendrovių („UPM“) teigė, kad kitų atrinktų gamintojų organizacinė struktūra ir pardavimo kanalai yra tokie patys arba sudėtingesni. Ji taip pat teigė, kad vieno iš jos subjektų „UPM-Kymmene Otepää Oü“ atranka ir patikrinimas neapsunkintų tyrimo, o kadangi tikrinamasis vizitas vyktų nuotoliniu būdu, tai netrukdytų Komisijos galimybėms atlikti tyrimą.

| (16) | Komisija pažymėjo, kad jau buvo atrinkta bendrovių, kurių struktūra sudėtinga, todėl įtraukus kitą bendrovę, kurios struktūra sudėtinga, labai padidėtų darbo krūvis ir kiltų kliūčių Komisijos gebėjimui atlikti tyrimą per teisės aktuose nustatytus terminus. Šiuo atžvilgiu įtraukus „UPM-Kymmene Otepää Oü“ dėl jos pardavimo struktūros būtų reikėję patikrinti kelis kitus „UPM“ grupės juridinius asmenis, įskaitant pardavimo ir gamybos padalinius. Šių juridinių asmenų nebuvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. |
| --- | --- |

(16)

Komisija pažymėjo, kad jau buvo atrinkta bendrovių, kurių struktūra sudėtinga, todėl įtraukus kitą bendrovę, kurios struktūra sudėtinga, labai padidėtų darbo krūvis ir kiltų kliūčių Komisijos gebėjimui atlikti tyrimą per teisės aktuose nustatytus terminus. Šiuo atžvilgiu įtraukus „UPM-Kymmene Otepää Oü“ dėl jos pardavimo struktūros būtų reikėję patikrinti kelis kitus „UPM“ grupės juridinius asmenis, įskaitant pardavimo ir gamybos padalinius. Šių juridinių asmenų nebuvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

| (17) | Todėl Komisija ir toliau nusprendė neįtraukti „UPM“ į galutinai atrinktą imtį. Preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos kaip galutinės atrinktos bendrovės ir yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės. |
| --- | --- |

(17)

Todėl Komisija ir toliau nusprendė neįtraukti „UPM“ į galutinai atrinktą imtį. Preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos kaip galutinės atrinktos bendrovės ir yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

1.6.2.   Nesusijusių importuotojų atranka

Nesusijusių importuotojų atranka

| (18) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(18)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (19) | 13 nesusijusių importuotojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią tiriamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimtį atrinko tris importuotojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį apie atrinktas bendroves pranešta visiems žinomiems susijusiems importuotojams, bet pastabų negauta. |
| --- | --- |

(19)

13 nesusijusių importuotojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią tiriamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimtį atrinko tris importuotojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį apie atrinktas bendroves pranešta visiems žinomiems susijusiems importuotojams, bet pastabų negauta.

1.6.3.   Rusijos eksportuojančių gamintojų atranka

Rusijos eksportuojančių gamintojų atranka

| (20) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Rusijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Rusijos Federacijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(20)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Rusijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Rusijos Federacijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (21) | 15 nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią tipišką eksporto į Sąjungą apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atrinko tris bendrovių grupes, iš kurių vieną sudarė septyni eksportuojantys gamintojai. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Atrinktų bendrovių eksportas sudarė apie 47 % viso eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(21)

15 nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią tipišką eksporto į Sąjungą apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atrinko tris bendrovių grupes, iš kurių vieną sudarė septyni eksportuojantys gamintojai. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijomis. Atrinktų bendrovių eksportas sudarė apie 47 % viso eksporto į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį.

| (22) | Du neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai teigė, kad jie taip pat turėtų būti atrinkti. Pirmasis teigė, kad jis turėtų būti atrinktas, nes jo pardavimo į Sąjungą apimtis buvo artima trečiajam atrinktam eksportuojančiam gamintojui. Antrasis teigė, kad praeityje Komisija tyrė gerokai didesnį eksportuojančių gamintojų skaičių, todėl jo įtraukimas nedarytų nepagrįsto spaudimo Komisijos pajėgumams ir ištekliams. Be to, tas pats eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl to, jog jis susijęs su Sąjungos gamintojų grupe, jis skiriasi nuo kitų eksportuojančių gamintojų. Visų pirma jis teigė, kad jo valdymo, pardavimo struktūra ir logistikos organizacija skiria jį nuo kai kurių arba visų atrinktų eksportuojančių gamintojų (4). |
| --- | --- |

(22)

Du neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai teigė, kad jie taip pat turėtų būti atrinkti. Pirmasis teigė, kad jis turėtų būti atrinktas, nes jo pardavimo į Sąjungą apimtis buvo artima trečiajam atrinktam eksportuojančiam gamintojui. Antrasis teigė, kad praeityje Komisija tyrė gerokai didesnį eksportuojančių gamintojų skaičių, todėl jo įtraukimas nedarytų nepagrįsto spaudimo Komisijos pajėgumams ir ištekliams. Be to, tas pats eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl to, jog jis susijęs su Sąjungos gamintojų grupe, jis skiriasi nuo kitų eksportuojančių gamintojų. Visų pirma jis teigė, kad jo valdymo, pardavimo struktūra ir logistikos organizacija skiria jį nuo kai kurių arba visų atrinktų eksportuojančių gamintojų (4).

4

| (23) | Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atrinko tris bendroves ir (arba) bendrovių grupes. Tačiau tirtinų subjektų skaičius buvo daug didesnis, nes vieną iš grupių sudarė septyni eksportuojantys gamintojai. Be to, bendrovės ir (arba) grupės taip pat turėjo susijusių prekiautojų ir susijusį importuotoją, dalyvavusių parduodant nagrinėjamąjį produktą. Pirmojo eksportuojančio gamintojo teiginys dėl pardavimo apimties buvo pagrįstas nekonfidencialia atrankos klausimyno versija, su kuria galėjo susipažinti visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, o sprendimas dėl atrankos buvo pagrįstas faktine apimtimi, kurią nurodė visi eksportuojantys gamintojai. Kalbant apie dviejų nagrinėjamų eksportuojančių gamintojų nurodytą pardavimo apimtį, trečiasis eksportuojantis gamintojas nurodė [5–10 %] didesnę pardavimo apimtį, palyginti su ketvirtuoju. Be to, antrojo eksportuojančio gamintojo pateikti argumentai nėra svarbus kriterijus atrenkant bendroves pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Todėl Komisija padarė išvadą, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos pagal 17 straipsnio 1 dalyje nurodytus kriterijus ir kad abi nagrinėjamosios šalys nepateikė jokių atitinkamų duomenų, kurie galėtų paneigti šią išvadą. Todėl prašymai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(23)

Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atrinko tris bendroves ir (arba) bendrovių grupes. Tačiau tirtinų subjektų skaičius buvo daug didesnis, nes vieną iš grupių sudarė septyni eksportuojantys gamintojai. Be to, bendrovės ir (arba) grupės taip pat turėjo susijusių prekiautojų ir susijusį importuotoją, dalyvavusių parduodant nagrinėjamąjį produktą. Pirmojo eksportuojančio gamintojo teiginys dėl pardavimo apimties buvo pagrįstas nekonfidencialia atrankos klausimyno versija, su kuria galėjo susipažinti visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, o sprendimas dėl atrankos buvo pagrįstas faktine apimtimi, kurią nurodė visi eksportuojantys gamintojai. Kalbant apie dviejų nagrinėjamų eksportuojančių gamintojų nurodytą pardavimo apimtį, trečiasis eksportuojantis gamintojas nurodė [5–10 %] didesnę pardavimo apimtį, palyginti su ketvirtuoju. Be to, antrojo eksportuojančio gamintojo pateikti argumentai nėra svarbus kriterijus atrenkant bendroves pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. Todėl Komisija padarė išvadą, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos pagal 17 straipsnio 1 dalyje nurodytus kriterijus ir kad abi nagrinėjamosios šalys nepateikė jokių atitinkamų duomenų, kurie galėtų paneigti šią išvadą. Todėl prašymai buvo atmesti.

1.7.   Individualus nagrinėjimas

Individualus nagrinėjimas

| (24) | Dešimt Rusijos eksportuojančių gamintojų pateikė individualaus nagrinėjimo prašymus pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Tačiau per nustatytą terminą išsamius klausimyno atsakymus pateikė tik trys eksportuojantys gamintojai. Šių prašymų nagrinėjimas pirminiu tyrimo etapu būtų nepagrįstai apsunkinęs tyrimą. Todėl Komisija sprendimą dėl individualaus nagrinėjimo prašymų priims galutiniame tyrimo etape. |
| --- | --- |

(24)

Dešimt Rusijos eksportuojančių gamintojų pateikė individualaus nagrinėjimo prašymus pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Tačiau per nustatytą terminą išsamius klausimyno atsakymus pateikė tik trys eksportuojantys gamintojai. Šių prašymų nagrinėjimas pirminiu tyrimo etapu būtų nepagrįstai apsunkinęs tyrimą. Todėl Komisija sprendimą dėl individualaus nagrinėjimo prašymų priims galutiniame tyrimo etape.

1.8.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

| (25) | Komisija klausimynus nusiuntė trims atrinktiems Rusijos eksportuojantiems gamintojams ir (arba) eksportuojančių gamintojų grupėms, atrinktiems Sąjungos gamintojams ir atrinktiems nesusijusiems importuotojams. Klausimynai nuo inicijavimo dienos taip pat paskelbti internete (5). |
| --- | --- |

(25)

Komisija klausimynus nusiuntė trims atrinktiems Rusijos eksportuojantiems gamintojams ir (arba) eksportuojančių gamintojų grupėms, atrinktiems Sąjungos gamintojams ir atrinktiems nesusijusiems importuotojams. Klausimynai nuo inicijavimo dienos taip pat paskelbti internete (5).

5

| (26) | Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Rusijos eksportuojantys gamintojai ir arba eksportuojančių gamintojų grupės, trys bendradarbiaujantys Rusijos eksportuojantys gamintojai, atrinkti Sąjungos gamintojai, atrinkti nesusiję importuotojai ir devyni naudotojai. |
| --- | --- |

(26)

Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Rusijos eksportuojantys gamintojai ir arba eksportuojančių gamintojų grupės, trys bendradarbiaujantys Rusijos eksportuojantys gamintojai, atrinkti Sąjungos gamintojai, atrinkti nesusiję importuotojai ir devyni naudotojai.

| (27) | Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir izoliavimo priemones, kurių ėmėsi įvairios valstybės narės ir trečiosios šalys, pirminiu etapu Komisija negalėjo vykti į tikrinamuosius vizitus pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį. Vietoj to Komisija pagal pranešimą dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (6) visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga preliminarioms išvadoms, sutikrino nuotoliniu būdu. Komisija nuotoliniu būdu sutikrino šių bendrovių (šalių) duomenis:
  Sąjungos gamintojai:






  — | „Latvijas Finieris AS“, Latvija, ir susijusios pardavimo bendrovės. |
| --- | --- | --- |

(27)

Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir izoliavimo priemones, kurių ėmėsi įvairios valstybės narės ir trečiosios šalys, pirminiu etapu Komisija negalėjo vykti į tikrinamuosius vizitus pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį. Vietoj to Komisija pagal pranešimą dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (6) visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga preliminarioms išvadoms, sutikrino nuotoliniu būdu. Komisija nuotoliniu būdu sutikrino šių bendrovių (šalių) duomenis:

6

Sąjungos gamintojai:

—

„Latvijas Finieris AS“, Latvija, ir susijusios pardavimo bendrovės.

| — | „Paged Pisz sp. z o.o.“, Lenkija, ir susijusios pardavimo bendrovės. |
| --- | --- |

—

„Paged Pisz sp. z o.o.“, Lenkija, ir susijusios pardavimo bendrovės.

| — | „Metsä Wood“, Suomija, ir susijusios pardavimo bendrovės. |
| --- | --- |

—

„Metsä Wood“, Suomija, ir susijusios pardavimo bendrovės.

Importuotojai

| — | „Orlimex CZ s.r.o.“, Osikas, Čekija |
| --- | --- |

—

„Orlimex CZ s.r.o.“, Osikas, Čekija

| — | „Robert Neudeck GmbH &Co KG“, Germersheimas, Vokietija |
| --- | --- |

—

„Robert Neudeck GmbH &Co KG“, Germersheimas, Vokietija

| — | „Groupe ISB“, Pasė, Prancūzija |
| --- | --- |

—

„Groupe ISB“, Pasė, Prancūzija

Rusijos eksportuojantys gamintojai:

| — | „Sveza“ grupė, kurią sudaro septyni eksportuojantys gamintojai: „JSC SVEZA Manturovo“; „JSC SVEZA Novator“; „Tyumen Plywood Plant Limited“; „JSC SVEZA Ust-Izhora“; „JSC SVEZA Uralskiy“; „JSC SVEZA Kostroma“; „JSC SVEZA Verhnaya Sinyachiha“ (toliau – „Sveza“ grupė); |
| --- | --- |

—

„Sveza“ grupė, kurią sudaro septyni eksportuojantys gamintojai: „JSC SVEZA Manturovo“; „JSC SVEZA Novator“; „Tyumen Plywood Plant Limited“; „JSC SVEZA Ust-Izhora“; „JSC SVEZA Uralskiy“; „JSC SVEZA Kostroma“; „JSC SVEZA Verhnaya Sinyachiha“ (toliau – „Sveza“ grupė);

| — | „Zheshartsky LРK LLC“ („UPG“); |
| --- | --- |

—

„Zheshartsky LРK LLC“ („UPG“);

| — | „Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ |
| --- | --- |

—

„Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“

1.9.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (28) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(28)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.10.   Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES

Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES

| (29) | Ši byla inicijuota 2020 m. spalio 14 d., t. y. pereinamuoju laikotarpiu, dėl kurio susitarė Jungtinė Karalystė ir ES ir kuriuo Jungtinei Karalystei ir toliau buvo taikoma Sąjungos teisė. Šis laikotarpis baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d. Todėl nuo 2021 m. sausio 1 d. Jungtinės Karalystės bendrovės ir asociacijos nebelaikomos šio tyrimo suinteresuotosiomis šalimis. |
| --- | --- |

(29)

Ši byla inicijuota 2020 m. spalio 14 d., t. y. pereinamuoju laikotarpiu, dėl kurio susitarė Jungtinė Karalystė ir ES ir kuriuo Jungtinei Karalystei ir toliau buvo taikoma Sąjungos teisė. Šis laikotarpis baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d. Todėl nuo 2021 m. sausio 1 d. Jungtinės Karalystės bendrovės ir asociacijos nebelaikomos šio tyrimo suinteresuotosiomis šalimis.

| (30) | 2021 m. sausio 19 d. prie bylos medžiagos pridėtu pranešimu Komisija paragino Jungtinės Karalystės veiklos vykdytojus, kurie manė, kad jie vis dar gali būti laikomi suinteresuotosiomis šalimis, su ja susisiekti (7). Apie save nepranešė nė viena bendrovė. |
| --- | --- |

(30)

2021 m. sausio 19 d. prie bylos medžiagos pridėtu pranešimu Komisija paragino Jungtinės Karalystės veiklos vykdytojus, kurie manė, kad jie vis dar gali būti laikomi suinteresuotosiomis šalimis, su ja susisiekti (7). Apie save nepranešė nė viena bendrovė.

7

| (31) | Siekiant iš suinteresuotųjų šalių surinktus duomenų rinkinius suderinti su tuo, kad pereinamasis laikotarpis baigėsi ir kad Jungtinei Karalystei Sąjungos teisė nebetaikoma, susijusios suinteresuotosios šalys paragintos pateikti patikslintus klausimyno atsakymus pagal ES 27. |
| --- | --- |

(31)

Siekiant iš suinteresuotųjų šalių surinktus duomenų rinkinius suderinti su tuo, kad pereinamasis laikotarpis baigėsi ir kad Jungtinei Karalystei Sąjungos teisė nebetaikoma, susijusios suinteresuotosios šalys paragintos pateikti patikslintus klausimyno atsakymus pagal ES 27.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (32) | Nagrinėjamasis produktas – Rusijos kilmės fanera, sudaryta tik iš medienos lakštų, kurių kiekvieno storis ne didesnis kaip 6 mm, kurios išoriniai lakštai yra iš medienos, nurodytos 4412 33 subpozicijoje, o bent vienas išorinis lakštas yra iš beržo medienos, padengta arba nepadengta (toliau – beržo fanera arba tiriamasis produktas), kurios KN kodas šiuo metu yra ex 4412 33 00 (TARIC kodas 4412330010) (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(32)

Nagrinėjamasis produktas – Rusijos kilmės fanera, sudaryta tik iš medienos lakštų, kurių kiekvieno storis ne didesnis kaip 6 mm, kurios išoriniai lakštai yra iš medienos, nurodytos 4412 33 subpozicijoje, o bent vienas išorinis lakštas yra iš beržo medienos, padengta arba nepadengta (toliau – beržo fanera arba tiriamasis produktas), kurios KN kodas šiuo metu yra ex 4412 33 00 (TARIC kodas 4412330010) (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (33) | Beržo fanera yra medienos lakštinė medžiaga, sudaryta iš faneros sluoksnių arba skiedrantų, suspaustų kartu su klijais į didelius plokščius lakštus. Ji naudojama įvairiose srityse, pavyzdžiui, statybos, pakavimo ir baldų sektoriuose. |
| --- | --- |

(33)

Beržo fanera yra medienos lakštinė medžiaga, sudaryta iš faneros sluoksnių arba skiedrantų, suspaustų kartu su klijais į didelius plokščius lakštus. Ji naudojama įvairiose srityse, pavyzdžiui, statybos, pakavimo ir baldų sektoriuose.

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (34) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:






  — | nagrinėjamasis produktas; |
| --- | --- | --- |

(34)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

—

nagrinėjamasis produktas;

| — | Rusijoje vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir |
| --- | --- |

—

Rusijoje vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

| — | Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas. |
| --- | --- |

—

Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

| (35) | Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(35)

Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

2.3.1.   Produktų neįtraukimas

Produktų neįtraukimas

| (36) | Vienas naudotojas („Emiliana Imballaggi S.p.A.“) ir du Rusijos eksportuojantys gamintojai („Sveza“ ir „Vlas truda“) paprašė į tyrimą neįtraukti kvadrato formos beržo faneros, kurios ilgis ir plotis yra penkios pėdos (1 525x1 525 mm), dėl tokių skirtumų: i) fizinių, techninių ir cheminių bei geometrinių savybių; ii) galutinės naudojimo paskirties ir pakeičiamumo; iii) produkto kokybės; iv) vartotojų suvokimo ir kainų ir v) nesamos konkurencijos tarp stačiakampio ir kvadrato formos beržo faneros. |
| --- | --- |

(36)

Vienas naudotojas („Emiliana Imballaggi S.p.A.“) ir du Rusijos eksportuojantys gamintojai („Sveza“ ir „Vlas truda“) paprašė į tyrimą neįtraukti kvadrato formos beržo faneros, kurios ilgis ir plotis yra penkios pėdos (1 525x1 525 mm), dėl tokių skirtumų: i) fizinių, techninių ir cheminių bei geometrinių savybių; ii) galutinės naudojimo paskirties ir pakeičiamumo; iii) produkto kokybės; iv) vartotojų suvokimo ir kainų ir v) nesamos konkurencijos tarp stačiakampio ir kvadrato formos beržo faneros.

| (37) | Komisija išnagrinėjo prašymus ir padarė išvadą, kad kvadrato formos faneros negalima neįtraukti į produkto apibrėžtąją sritį dėl šių priežasčių: ji pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis kaip ir stačiakampio formos fanera. Be to, dėl kvadrato formos beržo faneros daromas konkurencinis spaudimas stačiakampio formos beržo fanerai, nes yra tam tikras pakeičiamumas, ir kvadrato formos beržinę fanerą galima toliau perdirbti į stačiakampės formos beržo fanerą po to, kai ji bus importuota į Sąjungą, dėl to kyla pavojus, kad bus vengiama priemonių. Be to, Sąjungos pramonė gamina ir turi reikiamą įrangą, kad galėtų prisitaikyti prie konkrečių pirkėjų poreikių. Todėl Komisija atmetė prašymus neįtraukti produktų. |
| --- | --- |

(37)

Komisija išnagrinėjo prašymus ir padarė išvadą, kad kvadrato formos faneros negalima neįtraukti į produkto apibrėžtąją sritį dėl šių priežasčių: ji pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis kaip ir stačiakampio formos fanera. Be to, dėl kvadrato formos beržo faneros daromas konkurencinis spaudimas stačiakampio formos beržo fanerai, nes yra tam tikras pakeičiamumas, ir kvadrato formos beržinę fanerą galima toliau perdirbti į stačiakampės formos beržo fanerą po to, kai ji bus importuota į Sąjungą, dėl to kyla pavojus, kad bus vengiama priemonių. Be to, Sąjungos pramonė gamina ir turi reikiamą įrangą, kad galėtų prisitaikyti prie konkrečių pirkėjų poreikių. Todėl Komisija atmetė prašymus neįtraukti produktų.

2.3.2.   Produkto apibrėžtoji sritis

Produkto apibrėžtoji sritis

| (38) | Rusijos gamintojas „Segezha“ teigė, kad produkto apibrėžtoji sritis turėtų būti išplėsta, kad apimtų ne tik beržo fanerą, bet ir pušies, tuopos, gabonmedžio ir buko fanerą. Buvo teigiama, kad minėtų medžių fanera ir beržo fanera tiesiogiai konkuruoja ir yra pakeičiamos viena kita, todėl kartu sudaro vieną produktą. |
| --- | --- |

(38)

Rusijos gamintojas „Segezha“ teigė, kad produkto apibrėžtoji sritis turėtų būti išplėsta, kad apimtų ne tik beržo fanerą, bet ir pušies, tuopos, gabonmedžio ir buko fanerą. Buvo teigiama, kad minėtų medžių fanera ir beržo fanera tiesiogiai konkuruoja ir yra pakeičiamos viena kita, todėl kartu sudaro vieną produktą.

| (39) | Komisija šį tvirtinimą atmetė, nes pušies, tuopos, gabonmedžio ir buko faneros pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės nėra tokios pačios kaip beržo faneros. Tai, kad kai kurioms paskirtims, kurios nebuvo plačiau paaiškintos arba nurodytos tvirtinime, gali būti naudojami alternatyvūs produktai ir medžiagos, kurių pakeičiamumo lygis nenustatytas, nekeičia fizinių, techninių ir cheminių nagrinėjamojo produkto ir minėtų produktų skirtumų pobūdžio. |
| --- | --- |

(39)

Komisija šį tvirtinimą atmetė, nes pušies, tuopos, gabonmedžio ir buko faneros pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės nėra tokios pačios kaip beržo faneros. Tai, kad kai kurioms paskirtims, kurios nebuvo plačiau paaiškintos arba nurodytos tvirtinime, gali būti naudojami alternatyvūs produktai ir medžiagos, kurių pakeičiamumo lygis nenustatytas, nekeičia fizinių, techninių ir cheminių nagrinėjamojo produkto ir minėtų produktų skirtumų pobūdžio.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Pirminės pastabos

Pirminės pastabos

| (40) | Atrinktos trys eksportuojančių gamintojų grupės. |
| --- | --- |

(40)

Atrinktos trys eksportuojančių gamintojų grupės.

| (41) | „Sveza“ grupę sudarė septyni gamintojai ir vienas prekiautojas, kurie tiesiogiai dalyvavo gaminant ir parduodant nagrinėjamąjį produktą. Septyni gamintojai pardavė per susijusį prekiautoją vidaus rinkoje ir eksportavo tiesiogiai į Sąjungą. |
| --- | --- |

(41)

„Sveza“ grupę sudarė septyni gamintojai ir vienas prekiautojas, kurie tiesiogiai dalyvavo gaminant ir parduodant nagrinėjamąjį produktą. Septyni gamintojai pardavė per susijusį prekiautoją vidaus rinkoje ir eksportavo tiesiogiai į Sąjungą.

| (42) | „Zheshartsky LРK LLC“ priklauso įmonių grupei, vadinamai „UPG“. Šis gamintojas eksportavo tiek tiesiogiai, tiek per susijusią Latvijoje įsteigtą bendrovę. |
| --- | --- |

(42)

„Zheshartsky LРK LLC“ priklauso įmonių grupei, vadinamai „UPG“. Šis gamintojas eksportavo tiek tiesiogiai, tiek per susijusią Latvijoje įsteigtą bendrovę.

| (43) | „Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ priklauso bendrovių, tiesiogiai dalyvaujančių gaminant ir parduodant nagrinėjamąjį produktą, grupei. Šiai grupei priklausė keturi susiję prekiautojai, veikiantys vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(43)

„Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ priklauso bendrovių, tiesiogiai dalyvaujančių gaminant ir parduodant nagrinėjamąjį produktą, grupei. Šiai grupei priklausė keturi susiję prekiautojai, veikiantys vidaus rinkoje.

3.2.   Normalioji vertė

| (44) | Siekdama nustatyti normaliąją vertę, Komisija paprašė visų atrinktų gamintojų, gaminančių nagrinėjamąjį produktą, pateikti klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(44)

Siekdama nustatyti normaliąją vertę, Komisija paprašė visų atrinktų gamintojų, gaminančių nagrinėjamąjį produktą, pateikti klausimyno atsakymus.

| (45) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties. |
| --- | --- |

(45)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno atrinkto bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį apimties.

| (46) | Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(46)

Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (47) | Vėliau Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į eksportuojančių gamintojų, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšis. |
| --- | --- |

(47)

Vėliau Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į eksportuojančių gamintojų, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšis.

| (48) | Vėliau Komisija išnagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduotas kiekvienos produkto rūšies, kuri buvo tokia pati arba panaši į eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšį, produkto kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(48)

Vėliau Komisija išnagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduotas kiekvienos produkto rūšies, kuri buvo tokia pati arba panaši į eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšį, produkto kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

| (49) | Trijų eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių kai kurių rūšių produktų, kurie tiriamuoju laikotarpiu buvo eksportuoti į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje iš viso nebuvo vykdomas, arba tos rūšies produkto vidaus rinkoje parduota mažiau nei 5 %, taigi, pardavimas nebuvo tipiškas. |
| --- | --- |

(49)

Trijų eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių kai kurių rūšių produktų, kurie tiriamuoju laikotarpiu buvo eksportuoti į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje iš viso nebuvo vykdomas, arba tos rūšies produkto vidaus rinkoje parduota mažiau nei 5 %, taigi, pardavimas nebuvo tipiškas.

| (50) | Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(50)

Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (51) | Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas, jeigu:






  a) | tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir |
| --- | --- | --- |

(51)

Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas, jeigu:

a)

tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

| b) | tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė. |
| --- | --- |

b)

tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

| (52) | Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina. |
| --- | --- |

(52)

Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina.

| (53) | Kita vertus, normalioji vertė yra kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, faktinė vidaus rinkos kaina, jei:






  a) | tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba |
| --- | --- | --- |

(53)

Kita vertus, normalioji vertė yra kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, faktinė vidaus rinkos kaina, jei:

a)

tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

| b) | šios rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

šios rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

| (54) | Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad pelningo pardavimo dalis sudarė 28–93 % viso pardavimo vidaus rinkoje ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl, atsižvelgiant į produkto rūšį, normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį vidutinė svertinė kaina 51 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis aplinkybėmis, arba kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje aprašytomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(54)

Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad pelningo pardavimo dalis sudarė 28–93 % viso pardavimo vidaus rinkoje ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl, atsižvelgiant į produkto rūšį, normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį vidutinė svertinė kaina 51 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis aplinkybėmis, arba kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje aprašytomis aplinkybėmis.

| (55) | Kadangi tam tikrų rūšių panašaus produkto įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo parduota arba jo buvo parduota nepakankamai arba kai tam tikrų rūšių produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. |
| --- | --- |

(55)

Kadangi tam tikrų rūšių panašaus produkto įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo parduota arba jo buvo parduota nepakankamai arba kai tam tikrų rūšių produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

| (56) | Normalioji vertė apskaičiuota prie atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus:






  a) | vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai patyrė per tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodami panašų produktą, ir |
| --- | --- | --- |

(56)

Normalioji vertė apskaičiuota prie atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus:

a)

vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai patyrė per tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodami panašų produktą, ir

| b) | vidutinį svertinį pelną, kurį atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gavo tiriamuoju laikotarpiu įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

b)

vidutinį svertinį pelną, kurį atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gavo tiriamuoju laikotarpiu įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje.

| (57) | Kai tipiškas tam tikrų rūšių produktų kiekis vidaus rinkoje nebuvo parduotas, pridėtos tų rūšių produktų vidutinės PBA išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis uždirbtas vidaus rinkos sandorių pelnas. Kai tam tikrų rūšių produktų vidaus rinkoje visiškai nebuvo parduota, pridėtos vidutinės svertinės PBA išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis uždirbtas visų vidaus rinkos sandorių pelnas. |
| --- | --- |

(57)

Kai tipiškas tam tikrų rūšių produktų kiekis vidaus rinkoje nebuvo parduotas, pridėtos tų rūšių produktų vidutinės PBA išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis uždirbtas vidaus rinkos sandorių pelnas. Kai tam tikrų rūšių produktų vidaus rinkoje visiškai nebuvo parduota, pridėtos vidutinės svertinės PBA išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis uždirbtas visų vidaus rinkos sandorių pelnas.

3.2.1.   Eksporto kaina

Eksporto kaina

| (58) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusią bendrovę, kaip aprašyta 40 ir 43 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(58)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusią bendrovę, kaip aprašyta 40 ir 43 konstatuojamosiose dalyse.

| (59) | Jeigu eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportuoja tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina. |
| --- | --- |

(59)

Jeigu eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportuoja tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

| (60) | Jeigu eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportuoja per susijusią bendrovę, veikiančią kaip importuotojas, eksporto kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir į gautą pelną. |
| --- | --- |

(60)

Jeigu eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportuoja per susijusią bendrovę, veikiančią kaip importuotojas, eksporto kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir į gautą pelną.

3.2.2.   Palyginimas

Palyginimas

| (61) | Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(61)

Komisija atrinktų eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (62) | Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo ir krovos, pakavimo ir kredito išlaidas, bankų mokesčius, ES muitą ir kitas importo rinkliavas bei komisinius. |
| --- | --- |

(62)

Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo, tvarkymo ir krovos, pakavimo ir kredito išlaidas, bankų mokesčius, ES muitą ir kitas importo rinkliavas bei komisinius.

| (63) | Eksportuojantis gamintojas „UPG“ tvirtino, kad Rusijos Federacijos Vyriausybė kompensavo iki 80 % vežimo išlaidų, kurias gamintojai patyrė veždami savo produktus į užsienio rinkas. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad eksporto kaina turėtų būti koreguojama didinant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e ir k punktus, nes pardavimui vidaus rinkoje panaši kompensacija netaikyta. |
| --- | --- |

(63)

Eksportuojantis gamintojas „UPG“ tvirtino, kad Rusijos Federacijos Vyriausybė kompensavo iki 80 % vežimo išlaidų, kurias gamintojai patyrė veždami savo produktus į užsienio rinkas. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad eksporto kaina turėtų būti koreguojama didinant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e ir k punktus, nes pardavimui vidaus rinkoje panaši kompensacija netaikyta.

| (64) | Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punkte nustatyta, kad koregavimas taip pat gali būti atliekamas dėl kitų a–j punktuose nenumatytų veiksnių skirtumų, jei įrodoma, kad jie turi įtakos kainų palyginamumui, kaip reikalaujama šioje dalyje, ypač jei pirkėjai dėl tokių veiksnių skirtumo nuolat moka skirtingas kainas vidaus rinkoje. Tačiau eksportuojantis gamintojas nepateikė jokių įrodymų, kad ši subsidijų schema turėjo įtakos kainoms. Visų pirma, eksportuojantis gamintojas, prašantis atlikti koregavimą, nepateikė jokių įrodymų, kad jo pirkėjai vidaus rinkoje nuolat mokėjo skirtingas kainas dėl įtariamo skirtingo vežimo išlaidų kompensavimo, kurį Rusijos Federacijos Vyriausybė taiko pardavimui vidaus rinkoje ir pardavimui eksportui. Nedarydama poveikio tam, kas išdėstyta pirmiau, Komisija taip pat pažymėjo, kad vežimo išlaidų, susijusių su pardavimu užsienio rinkoms, kompensavimas neįtraukiant pardavimo vidaus rinkoje veikiausiai yra eksporto subsidija, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/1037 4 straipsnio 4 dalies a punkte. Tokios schemos gerina eksportuotojų gebėjimą nesąžiningai konkuruoti užsienio rinkose ir ypač finansiškai palaikyti dempingą. Jos nėra veiksnys, kuriam gali būti taikomas koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Iš tiesų, leidus koreguoti pagal veiksnius, dėl kurių eksportuotojui būtų lengviau vykdyti dempingą, būtų nuslėptas faktiškai vykdomo dempingo dydis. Todėl Komisija tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(64)

Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punkte nustatyta, kad koregavimas taip pat gali būti atliekamas dėl kitų a–j punktuose nenumatytų veiksnių skirtumų, jei įrodoma, kad jie turi įtakos kainų palyginamumui, kaip reikalaujama šioje dalyje, ypač jei pirkėjai dėl tokių veiksnių skirtumo nuolat moka skirtingas kainas vidaus rinkoje. Tačiau eksportuojantis gamintojas nepateikė jokių įrodymų, kad ši subsidijų schema turėjo įtakos kainoms. Visų pirma, eksportuojantis gamintojas, prašantis atlikti koregavimą, nepateikė jokių įrodymų, kad jo pirkėjai vidaus rinkoje nuolat mokėjo skirtingas kainas dėl įtariamo skirtingo vežimo išlaidų kompensavimo, kurį Rusijos Federacijos Vyriausybė taiko pardavimui vidaus rinkoje ir pardavimui eksportui. Nedarydama poveikio tam, kas išdėstyta pirmiau, Komisija taip pat pažymėjo, kad vežimo išlaidų, susijusių su pardavimu užsienio rinkoms, kompensavimas neįtraukiant pardavimo vidaus rinkoje veikiausiai yra eksporto subsidija, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/1037 4 straipsnio 4 dalies a punkte. Tokios schemos gerina eksportuotojų gebėjimą nesąžiningai konkuruoti užsienio rinkose ir ypač finansiškai palaikyti dempingą. Jos nėra veiksnys, kuriam gali būti taikomas koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Iš tiesų, leidus koreguoti pagal veiksnius, dėl kurių eksportuotojui būtų lengviau vykdyti dempingą, būtų nuslėptas faktiškai vykdomo dempingo dydis. Todėl Komisija tvirtinimą atmetė.

| (65) | Tas pats eksportuojantis gamintojas taip pat paprašė atlikti koregavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą dėl komisinių, sumokėtų susijusiam prekiautojui už pardavimą vidaus rinkoje. Tačiau eksportuojantis gamintojas taip pat pateikė informacijos, kad sumokėti komisiniai buvo susiję tiek su pardavimu vidaus rinkoje, tiek ir su pardavimu eksportui į Sąjungą. Todėl Komisija priskyrė komisinių, sumokėtų susijusiam prekiautojui už pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui, sumą, remdamasi pardavimo apimtimis. |
| --- | --- |

(65)

Tas pats eksportuojantis gamintojas taip pat paprašė atlikti koregavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą dėl komisinių, sumokėtų susijusiam prekiautojui už pardavimą vidaus rinkoje. Tačiau eksportuojantis gamintojas taip pat pateikė informacijos, kad sumokėti komisiniai buvo susiję tiek su pardavimu vidaus rinkoje, tiek ir su pardavimu eksportui į Sąjungą. Todėl Komisija priskyrė komisinių, sumokėtų susijusiam prekiautojui už pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui, sumą, remdamasi pardavimo apimtimis.

| (66) | Visi atrinkti „Sveza“ grupės eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per Sankt Peterburge įsikūrusią susijusią Rusijos bendrovę „Sveza-Les LLC“ (toliau – „Sveza-Les“). Visi „Sveza“ grupės eksportuojantys gamintojai su susijusiu prekiautoju pasirašė susitarimą dėl komisinių. Visi grupei priklausantys eksportuojantys gamintojai yra tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su ta bendrove. Jie teigė, kad prekiautojui mokami komisiniai neturėtų būti išskaičiuoti iš eksporto kainos, nes jie neturi įtakos kainų palyginamumui, nes susijęs prekiautojas vykdė visiškai tas pačias funkcijas, susijusias su pardavimu eksportui ir pardavimu vidaus rinkoje. Vienintelis skirtumas kaip įtariama susijęs su atlygiu už susijusią prekiautojo veiklą: pardavimui vidaus rinkoje taikomas antkainis, o už pardavimą eksportui taikomi komisiniai, pagrįsti susitarimais dėl komisinių. Eksportuojantys gamintojai taip pat teigė, kad jie su prekiautoju sudaro vieną ūkio subjektą, o tai turi įtakos ir pardavimui vidaus rinkoje, ir eksportui. |
| --- | --- |

(66)

Visi atrinkti „Sveza“ grupės eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per Sankt Peterburge įsikūrusią susijusią Rusijos bendrovę „Sveza-Les LLC“ (toliau – „Sveza-Les“). Visi „Sveza“ grupės eksportuojantys gamintojai su susijusiu prekiautoju pasirašė susitarimą dėl komisinių. Visi grupei priklausantys eksportuojantys gamintojai yra tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su ta bendrove. Jie teigė, kad prekiautojui mokami komisiniai neturėtų būti išskaičiuoti iš eksporto kainos, nes jie neturi įtakos kainų palyginamumui, nes susijęs prekiautojas vykdė visiškai tas pačias funkcijas, susijusias su pardavimu eksportui ir pardavimu vidaus rinkoje. Vienintelis skirtumas kaip įtariama susijęs su atlygiu už susijusią prekiautojo veiklą: pardavimui vidaus rinkoje taikomas antkainis, o už pardavimą eksportui taikomi komisiniai, pagrįsti susitarimais dėl komisinių. Eksportuojantys gamintojai taip pat teigė, kad jie su prekiautoju sudaro vieną ūkio subjektą, o tai turi įtakos ir pardavimui vidaus rinkoje, ir eksportui.

| (67) | Atsakydama į tai, Komisija priminė, kad visos septynios grupei priklausančios gaminančios bendrovės pasirašė sutartį, kurioje aiškiai apibrėžiami komisiniai už kiekvieną pardavimą eksportui, kurie buvo faktiškai išmokėti. Vidaus rinkoje tai nebuvo taikoma. Dėl to kyla problemų dėl eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginamumo pagal 2 straipsnio 10 dalį, todėl Komisija išskaičiavo sumokėtus komisinius pagal 2 straipsnio 10 punkto i papunktį. |
| --- | --- |

(67)

Atsakydama į tai, Komisija priminė, kad visos septynios grupei priklausančios gaminančios bendrovės pasirašė sutartį, kurioje aiškiai apibrėžiami komisiniai už kiekvieną pardavimą eksportui, kurie buvo faktiškai išmokėti. Vidaus rinkoje tai nebuvo taikoma. Dėl to kyla problemų dėl eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginamumo pagal 2 straipsnio 10 dalį, todėl Komisija išskaičiavo sumokėtus komisinius pagal 2 straipsnio 10 punkto i papunktį.

| (68) | Be to, kalbant apie vieną ūkio subjektą, Komisija priminė, kad, remiantis Sąjungos teismų praktika, rašytinis susitarimas dėl komisinių, taikomų tik pardavimui eksportui, yra svarbus veiksnys, rodantis, kad pardavimo eksportui atžvilgiu prekiautojas nėra laikomas eksportuojančių gamintojų vidaus pardavimo departamentu (8). Sutartyje taip pat įtraukta daug sąlygų, kaip antai arbitražo sąlyga, o tai rodo nepakankamą bendrovių solidarumą. Šias sąlygas sunku suderinti su tvirtinimu, kad eksportuojantys gamintojai ir susijęs prekiautojas turėtų būti laikomi vienu ūkio subjektu, nors teisiškai tai yra atskiros bendrovės. Taip pat paaiškėjo, kad eksportuojantys gamintojai išsaugojo tam tikras pardavimo funkcijas, atsižvelgiant į su tuo susijusias jų PBA išlaidas. Galiausiai Komisija pažymėjo, kad susijęs prekiautojas išdavė sąskaitas faktūras pirmiems nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje eksportuojančių gamintojų vardu. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija preliminariai atmetė teiginį, kad prekiautojas ir eksportuojantys gamintojai, kiek tai susiję su pardavimu eksportui, sudaro vieną ūkio subjektą. |
| --- | --- |

(68)

Be to, kalbant apie vieną ūkio subjektą, Komisija priminė, kad, remiantis Sąjungos teismų praktika, rašytinis susitarimas dėl komisinių, taikomų tik pardavimui eksportui, yra svarbus veiksnys, rodantis, kad pardavimo eksportui atžvilgiu prekiautojas nėra laikomas eksportuojančių gamintojų vidaus pardavimo departamentu (8). Sutartyje taip pat įtraukta daug sąlygų, kaip antai arbitražo sąlyga, o tai rodo nepakankamą bendrovių solidarumą. Šias sąlygas sunku suderinti su tvirtinimu, kad eksportuojantys gamintojai ir susijęs prekiautojas turėtų būti laikomi vienu ūkio subjektu, nors teisiškai tai yra atskiros bendrovės. Taip pat paaiškėjo, kad eksportuojantys gamintojai išsaugojo tam tikras pardavimo funkcijas, atsižvelgiant į su tuo susijusias jų PBA išlaidas. Galiausiai Komisija pažymėjo, kad susijęs prekiautojas išdavė sąskaitas faktūras pirmiems nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje eksportuojančių gamintojų vardu. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija preliminariai atmetė teiginį, kad prekiautojas ir eksportuojantys gamintojai, kiek tai susiję su pardavimu eksportui, sudaro vieną ūkio subjektą.

8

| (69) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungoje esantys nesusiję tarpininkai taip pat vykdė tam tikrą „Sveza“ grupės pardavimą eksportui. Šie tarpininkai gavo komisinius, kurie buvo įtraukti į „Sveza-Les“ sąskaitas kaip PBA išlaidų dalis. Todėl Komisija pakoregavo eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą, atsižvelgdama į komisinius, sumokėtus nesusijusiems tarpininkams už pardavimą eksportui. Koregavimas atitiko komisinius, apimančius tarpininko mokesčius, nurodytus „Sveza-Les“ sąskaitose. |
| --- | --- |

(69)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungoje esantys nesusiję tarpininkai taip pat vykdė tam tikrą „Sveza“ grupės pardavimą eksportui. Šie tarpininkai gavo komisinius, kurie buvo įtraukti į „Sveza-Les“ sąskaitas kaip PBA išlaidų dalis. Todėl Komisija pakoregavo eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą, atsižvelgdama į komisinius, sumokėtus nesusijusiems tarpininkams už pardavimą eksportui. Koregavimas atitiko komisinius, apimančius tarpininko mokesčius, nurodytus „Sveza-Les“ sąskaitose.

| (70) | Galiausiai ta pati grupė tvirtino, kad tuo atveju, jei Komisija pakoreguotų eksporto kainą, tai reikštų, kad Komisija manė, jog eksportuojantys gamintojai ir susijęs prekiautojas nesudaro vieno ūkio subjekto, todėl tuomet taip pat reikėtų atlikti atskaitymus iš PBA ir pelno, susijusio su panašaus produkto, parduoto vidaus rinkoje, perpardavimu. |
| --- | --- |

(70)

Galiausiai ta pati grupė tvirtino, kad tuo atveju, jei Komisija pakoreguotų eksporto kainą, tai reikštų, kad Komisija manė, jog eksportuojantys gamintojai ir susijęs prekiautojas nesudaro vieno ūkio subjekto, todėl tuomet taip pat reikėtų atlikti atskaitymus iš PBA ir pelno, susijusio su panašaus produkto, parduoto vidaus rinkoje, perpardavimu.

| (71) | Komisija priminė, kad priešingai nei pardavimo eksportui atveju, kai gamyklos tiesiogiai išrašo sąskaitas faktūras pirmiems nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pardavimas vidaus rinkoje pirmiems nepriklausomiems pirkėjams atliekamas per „Sveza-Les“. Kitaip tariant, „Sveza-Les“ perparduoda nagrinėjamąjį produktą, kurį ji įsigijo iš įvairių grupei priklausančių gamyklų. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, normalioji vertė turi būti nustatoma pagal pardavimo vidaus rinkoje kainą pirmam nepriklausomam pirkėjui. Koregavimas pagal antkainį pagal 2 straipsnio 10 dalies i punktą reikštų, kad susijęs pardavimas normaliajai vertei nustatyti būtų gamyklos pardavimas „Sveza-Les“, kurio kaina būtų nustatyta išskaičiavus įtariamą antkainį, kurį „Sveza-Les“ taikė parduodama produktą. Tačiau gamyklos pardavimas „Sveza-Les“ nėra pardavimas pirmam nepriklausomam pirkėjui. Šiomis aplinkybėmis „Sveza-Les“ taikyto antkainio išskaičiavimas neatitiktų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies. Be to, pagal 2 straipsnio 10 dalies i punkto tekstą, koreguojant pagal antkainį, kurį taikė prekiautojas, reikėtų įrodymų, kad „Sveza-Les“ atliekamos funkcijos panašios į tarpininko, kuris gauna komisinius už pardavimą vidaus rinkoje. Byloje tokių įrodymų nėra. Atsižvelgdama į pirmiau apibūdintus aspektus, Komisija preliminariai atmetė tvirtinimą, kad koregavimas pagal pardavimui vidaus rinkoje taikomą antkainį buvo pagrįstas. |
| --- | --- |

(71)

Komisija priminė, kad priešingai nei pardavimo eksportui atveju, kai gamyklos tiesiogiai išrašo sąskaitas faktūras pirmiems nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pardavimas vidaus rinkoje pirmiems nepriklausomiems pirkėjams atliekamas per „Sveza-Les“. Kitaip tariant, „Sveza-Les“ perparduoda nagrinėjamąjį produktą, kurį ji įsigijo iš įvairių grupei priklausančių gamyklų. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, normalioji vertė turi būti nustatoma pagal pardavimo vidaus rinkoje kainą pirmam nepriklausomam pirkėjui. Koregavimas pagal antkainį pagal 2 straipsnio 10 dalies i punktą reikštų, kad susijęs pardavimas normaliajai vertei nustatyti būtų gamyklos pardavimas „Sveza-Les“, kurio kaina būtų nustatyta išskaičiavus įtariamą antkainį, kurį „Sveza-Les“ taikė parduodama produktą. Tačiau gamyklos pardavimas „Sveza-Les“ nėra pardavimas pirmam nepriklausomam pirkėjui. Šiomis aplinkybėmis „Sveza-Les“ taikyto antkainio išskaičiavimas neatitiktų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies. Be to, pagal 2 straipsnio 10 dalies i punkto tekstą, koreguojant pagal antkainį, kurį taikė prekiautojas, reikėtų įrodymų, kad „Sveza-Les“ atliekamos funkcijos panašios į tarpininko, kuris gauna komisinius už pardavimą vidaus rinkoje. Byloje tokių įrodymų nėra. Atsižvelgdama į pirmiau apibūdintus aspektus, Komisija preliminariai atmetė tvirtinimą, kad koregavimas pagal pardavimui vidaus rinkoje taikomą antkainį buvo pagrįstas.

3.2.3.   Dempingo skirtumai

Dempingo skirtumai

| (72) | Vertindama atrinktus bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(72)

Vertindama atrinktus bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (73) | Komisija pirmiausia apskaičiavo individualų dempingo skirtumą kiekvienam „Sveza“ grupei priklausančiam eksportuojančiam gamintojui, o vėliau apskaičiavo svertinį dempingo skirtumą visai „Sveza“ grupei. |
| --- | --- |

(73)

Komisija pirmiausia apskaičiavo individualų dempingo skirtumą kiekvienam „Sveza“ grupei priklausančiam eksportuojančiam gamintojui, o vėliau apskaičiavo svertinį dempingo skirtumą visai „Sveza“ grupei.

| (74) | Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| „Sveza“ grupė | 15,9 % |
| „Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ | 15,0 % |
| „Zheshartsky LРK LLC“ | 15,3 % |

(74)

Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

„Sveza“ grupė

15,9 %

„Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“

15,0 %

„Zheshartsky LРK LLC“

15,3 %

| (75) | Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Todėl tas skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais. |
| --- | --- |

(75)

Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams vidutinį svertinį dempingo skirtumą Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį. Todėl tas skirtumas nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais.

| (76) | Tuo remiantis neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas 15,7 % laikinasis dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(76)

Tuo remiantis neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas 15,7 % laikinasis dempingo skirtumas.

| (77) | Visiems kitiems Rusijos eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta viso importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu dalimi, nustatyta remiantis Eurostato duomenimis. |
| --- | --- |

(77)

Visiems kitiems Rusijos eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta viso importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu dalimi, nustatyta remiantis Eurostato duomenimis.

| (78) | Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė maždaug 81 % viso importo per tiriamąjį laikotarpį. Tuo remdamasi Komisija nusprendė nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti dempingo skirtumą pagal didžiausią individualiai atrinktai bendradarbiaujančiai bendrovei nustatytą dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(78)

Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas sudarė maždaug 81 % viso importo per tiriamąjį laikotarpį. Tuo remdamasi Komisija nusprendė nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti dempingo skirtumą pagal didžiausią individualiai atrinktai bendradarbiaujančiai bendrovei nustatytą dempingo skirtumą.

| (79) | Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| „Sveza“ grupė | 15,9 % |
| „Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ | 15,0 % |
| „Zheshartsky LРK LLC“ | 15,3 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 15,7 % |
| Visos kitos bendrovės | 15,9 % |

(79)

Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

„Sveza“ grupė

15,9 %

„Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“

15,0 %

„Zheshartsky LРK LLC“

15,3 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

15,7 %

Visos kitos bendrovės

15,9 %

4.   ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (80) | Penkiolika žinomų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu gamino panašų produktą. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(80)

Penkiolika žinomų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu gamino panašų produktą. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (81) | Apskaičiuota, kad tiriamuoju laikotarpiu visa Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 849 000 m3. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, t. y. atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Kaip nurodyta 1.6 skirsnyje, trys atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 39 % viso panašaus produkto Sąjungoje. |
| --- | --- |

(81)

Apskaičiuota, kad tiriamuoju laikotarpiu visa Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 849 000 m3. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, t. y. atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Kaip nurodyta 1.6 skirsnyje, trys atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 39 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

3

| (82) | Apskaičiuota, kad uždarajam vartojimui skirta Sąjungos produkcija sudarė mažiau nei 0,5 %. Dėl nereikšmingumo uždarasis vartojimas šiuo atveju nelaikomas susijusiu su žalos analize. |
| --- | --- |

(82)

Apskaičiuota, kad uždarajam vartojimui skirta Sąjungos produkcija sudarė mažiau nei 0,5 %. Dėl nereikšmingumo uždarasis vartojimas šiuo atveju nelaikomas susijusiu su žalos analize.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (83) | Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi a) skundo pateikėjo pateiktais duomenimis apie Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, sutikrintais su atrinktų Sąjungos gamintojų nurodyta pardavimo apimtimi; b) tiriamojo produkto importu iš visų trečiųjų šalių, kaip nurodo Eurostatas (9). |
| --- | --- |

(83)

Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi a) skundo pateikėjo pateiktais duomenimis apie Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, sutikrintais su atrinktų Sąjungos gamintojų nurodyta pardavimo apimtimi; b) tiriamojo produkto importu iš visų trečiųjų šalių, kaip nurodo Eurostatas (9).

9

| (84) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas kubiniais metrais (m3) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 1 874 725 | 2 000 293 | 2 080 786 | 2 130 325 |
| Indeksas | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Šaltinis: skundo pateikėjas, atrinkti Sąjungos gamintojai ir Eurostatas. |

(84)

Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas kubiniais metrais (m3)

Sąjungos suvartojimas kubiniais metrais (m3

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Bendras Sąjungos suvartojimas

1 874 725

2 000 293

2 080 786

2 130 325

Indeksas

Indeksas

100

100

107

107

111

111

114

114

Šaltinis: skundo pateikėjas, atrinkti Sąjungos gamintojai ir Eurostatas.

Šaltinis:

| (85) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas padidėjo 14 %. Išsami analizė rodo, kad kiekvienais metais jis nuolat augo, didžiausias padidėjimas buvo 2017–2018 m. (7 %), o vėlesniais metais toliau didėjo, bet lėčiau. |
| --- | --- |

(85)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas padidėjo 14 %. Išsami analizė rodo, kad kiekvienais metais jis nuolat augo, didžiausias padidėjimas buvo 2017–2018 m. (7 %), o vėlesniais metais toliau didėjo, bet lėčiau.

4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.3.1.   Nagrinėjamojo produkto importo nustatymo metodika

Nagrinėjamojo produkto importo nustatymo metodika

| (86) | Prieš inicijuojant tyrimą ir vėliau sukuriant konkretų TARIC kodą (10), buvo registruojamas nagrinėjamojo produkto importas KN lygmeniu (11), įskaitant ir kitus nei nagrinėjamasis produktas produktus. Siekdama apskaičiuoti nagrinėjamojo produkto importo nagrinėjamuoju laikotarpiu apimtį, Komisija taikė tą patį viso KN kodo importo apimties ir nagrinėjamojo produkto importo pagal TARIC duomenis santykį (TARIC/KN), nustatytą po inicijavimo. Nustatyta, kad importo iš nagrinėjamosios šalies santykis buvo 78 %. |
| --- | --- |

(86)

Prieš inicijuojant tyrimą ir vėliau sukuriant konkretų TARIC kodą (10), buvo registruojamas nagrinėjamojo produkto importas KN lygmeniu (11), įskaitant ir kitus nei nagrinėjamasis produktas produktus. Siekdama apskaičiuoti nagrinėjamojo produkto importo nagrinėjamuoju laikotarpiu apimtį, Komisija taikė tą patį viso KN kodo importo apimties ir nagrinėjamojo produkto importo pagal TARIC duomenis santykį (TARIC/KN), nustatytą po inicijavimo. Nustatyta, kad importo iš nagrinėjamosios šalies santykis buvo 78 %.

10

11

| (87) | Šios metodikos rezultatai patvirtina skunde nurodytą importo tendenciją. |
| --- | --- |

(87)

Šios metodikos rezultatai patvirtina skunde nurodytą importo tendenciją.

4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (88) | Taikydama minėtą metodiką Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Importo rinkos dalis buvo nustatyta palyginus importo apimtį su Sąjungos suvartojimu. |
| --- | --- |

(88)

Taikydama minėtą metodiką Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Importo rinkos dalis buvo nustatyta palyginus importo apimtį su Sąjungos suvartojimu.

| (89) | Importo iš nagrinėjamosios šalies raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis (m3) ir rinkos dalis | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Rusijos apimtis (m3) | 871 050 | 933 329 | 1 081 937 | 1 192 712 |
| Indeksas | 100 | 107 | 124 | 137 |
| Rinkos dalis | 46 % | 47 % | 52 % | 56 % |
| Indeksas | 100 | 100 | 112 | 120 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(89)

Importo iš nagrinėjamosios šalies raida:

2 lentelė

2 lentelė

Importo apimtis (m3) ir rinkos dalis

Importo apimtis (m3

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Importo iš Rusijos apimtis (m3)

3

871 050

933 329

1 081 937

1 192 712

Indeksas

Indeksas

100

100

107

107

124

124

137

137

Rinkos dalis

46 %

47 %

52 %

56 %

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

112

112

120

120

Šaltinis: Eurostatas.

Šaltinis:

| (90) | Iš nagrinėjamosios šalies importuojamų produktų kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo maždaug 871 050 iki maždaug 1 192 712 m3, t. y. 37 %. Tokių importuojamų produktų rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 46 % iki 56 %, t. y. 20 %. |
| --- | --- |

(90)

Iš nagrinėjamosios šalies importuojamų produktų kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo maždaug 871 050 iki maždaug 1 192 712 m3, t. y. 37 %. Tokių importuojamų produktų rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 46 % iki 56 %, t. y. 20 %.

3

4.3.3.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (91) | Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis (EUR už toną) KN lygmeniu. Nors, kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje, nagrinėjamojo produkto importas buvo registruojamas kartu su didesniu produktų krepšeliu, nagrinėjamasis produktas sudarė didžiąją importo pagal šį KN kodą dalį, todėl pagal šią metodiką galima patikimai įvertinti kainas ir jų raidą laikui bėgant bei palyginti skirtingų eksportuojančių šalių kainų pokyčius. |
| --- | --- |

(91)

Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis (EUR už toną) KN lygmeniu. Nors, kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje, nagrinėjamojo produkto importas buvo registruojamas kartu su didesniu produktų krepšeliu, nagrinėjamasis produktas sudarė didžiąją importo pagal šį KN kodą dalį, todėl pagal šią metodiką galima patikimai įvertinti kainas ir jų raidą laikui bėgant bei palyginti skirtingų eksportuojančių šalių kainų pokyčius.

| (92) | Importo iš nagrinėjamosios šalies vidutinės kainos raida:

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR/t) | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 646 | 681 | 608 | 584 |
| Indeksas | 100 | 105 | 94 | 90 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(92)

Importo iš nagrinėjamosios šalies vidutinės kainos raida:

3 lentelė

3 lentelė

Importo kainos (EUR/t)

Importo kainos (EUR/t)

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Rusija

646

681

608

584

Indeksas

Indeksas

100

100

105

105

94

94

90

90

Šaltinis: Eurostatas.

Šaltinis:

| (93) | Vidutinės importo iš Rusijos kainos sumažėjo nuo 646 EUR/t 2017 m. iki 584 EUR/t tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 10 %. 2018 m. vidutinė importo kaina padidėjo 5 %, o vėlesniais laikotarpiais sumažėjo 15 %. |
| --- | --- |

(93)

Vidutinės importo iš Rusijos kainos sumažėjo nuo 646 EUR/t 2017 m. iki 584 EUR/t tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 10 %. 2018 m. vidutinė importo kaina padidėjo 5 %, o vėlesniais laikotarpiais sumažėjo 15 %.

| (94) | Tą pačią tendenciją galima pastebėti naudojant atrinktų eksportuojančių gamintojų nurodytas vidutines svertines eksporto kainas, iš kurių matyti, kad tiriamojo produkto kaina per TL buvo 434 EUR/m3. Taigi importo kainos buvo nuolat mažesnės už Sąjungos gamintojų pardavimo kainas (žr. 7 lentelę), o tai rodo 38 % kainų skirtumą per TL. |
| --- | --- |

(94)

Tą pačią tendenciją galima pastebėti naudojant atrinktų eksportuojančių gamintojų nurodytas vidutines svertines eksporto kainas, iš kurių matyti, kad tiriamojo produkto kaina per TL buvo 434 EUR/m3. Taigi importo kainos buvo nuolat mažesnės už Sąjungos gamintojų pardavimo kainas (žr. 7 lentelę), o tai rodo 38 % kainų skirtumą per TL.

3

| (95) | Parduodama beržo fanera yra labai įvairių matmenų, kokybės ir pagaminta pagal konkrečias pirkėjų specifikacijas. Sąjungos pramonės ir Rusijos eksportuojančių gamintojų parduodamų produktų rūšių įvairovė plati, todėl buvo sunku suderinti identiškus produktus pagal išsamią PKN sistemą, įdiegtą inicijuojant tyrimą. Todėl, siekdama palyginti kainas, Komisija atliko pagrįstą ir techniškai patikimą apytikslį palyginimą sugrupuodama kai kurių panašių rūšių produktus, taip sudarydama galimybę tinkamai palyginti Sąjungos pramonės parduodamus produktus su lygiaverčių rūšių produktais, kuriuos pardavė Rusijos eksportuojantys gamintojai. Tuo remiantis, Sąjungos pramonės parduotų produktų ir Rusijos eksportuojančių gamintojų parduotų produktų rūšių atitikimo lygis sudarė daugiau kaip 68 % atrinktų Rusijos eksportuojančių gamintojų importuoto kiekio. |
| --- | --- |

(95)

Parduodama beržo fanera yra labai įvairių matmenų, kokybės ir pagaminta pagal konkrečias pirkėjų specifikacijas. Sąjungos pramonės ir Rusijos eksportuojančių gamintojų parduodamų produktų rūšių įvairovė plati, todėl buvo sunku suderinti identiškus produktus pagal išsamią PKN sistemą, įdiegtą inicijuojant tyrimą. Todėl, siekdama palyginti kainas, Komisija atliko pagrįstą ir techniškai patikimą apytikslį palyginimą sugrupuodama kai kurių panašių rūšių produktus, taip sudarydama galimybę tinkamai palyginti Sąjungos pramonės parduodamus produktus su lygiaverčių rūšių produktais, kuriuos pardavė Rusijos eksportuojantys gamintojai. Tuo remiantis, Sąjungos pramonės parduotų produktų ir Rusijos eksportuojančių gamintojų parduotų produktų rūšių atitikimo lygis sudarė daugiau kaip 68 % atrinktų Rusijos eksportuojančių gamintojų importuoto kiekio.

| (96) | Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama: |
| --- | --- |

(96)

Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

| (97) | vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamąjį produktą pardavė tiesiogiai, taip pat per susijusias pardavimo bendroves, pardavimo kaina buvo atitinkamai pakoreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo ir tvarkymo sąnaudas pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis; ir |
| --- | --- |

(97)

vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamąjį produktą pardavė tiesiogiai, taip pat per susijusias pardavimo bendroves, pardavimo kaina buvo atitinkamai pakoreguota atsižvelgiant į vežimo, draudimo ir tvarkymo sąnaudas pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis; ir

| (98) | iš atrinktų Rusijos gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas, taikomas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, pakoreguotas pagal Sąjungos muitinės pasienio lygį. Pardavimas per susijusį importuotoją buvo papildomai koreguotas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Tada išlaidų po importo ir muito suma buvo pridėta prie Sąjungos muitinės pasienyje nustatytos kainos. Šis pardavimas sudarė mažiau nei 5 % viso atrinktų Rusijos gamintojų pardavimo. |
| --- | --- |

(98)

iš atrinktų Rusijos gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas, taikomas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, pakoreguotas pagal Sąjungos muitinės pasienio lygį. Pardavimas per susijusį importuotoją buvo papildomai koreguotas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Tada išlaidų po importo ir muito suma buvo pridėta prie Sąjungos muitinės pasienyje nustatytos kainos. Šis pardavimas sudarė mažiau nei 5 % viso atrinktų Rusijos gamintojų pardavimo.

| (99) | Lygintos sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos pagal lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų teorinės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. |
| --- | --- |

(99)

Lygintos sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos pagal lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų teorinės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi.

| (100) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, atrinktų eksportuojančių gamintojų importo dempingo kaina priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 12,6 % (nuo 9,5 % iki 18,5 %). Priverstinio kainų mažinimo skirtumai laikomi reikšmingais. |
| --- | --- |

(100)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, atrinktų eksportuojančių gamintojų importo dempingo kaina priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 12,6 % (nuo 9,5 % iki 18,5 %). Priverstinio kainų mažinimo skirtumai laikomi reikšmingais.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (101) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(101)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (102) | Kaip minėta 1.6.1 skirsnyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. |
| --- | --- |

(102)

Kaip minėta 1.6.1 skirsnyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

| (103) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Komisija makroekonominius rodiklius įvertino remdamasi skundo pateikėjo klausimyno atsakymų, susijusių su visais Sąjungos gamintojais, duomenimis, kurie prireikus buvo sutikrinti su atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Mikroekonominius rodiklius Komisija nagrinėjo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais ir nuotoliniu būdu sutikrintais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(103)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Komisija makroekonominius rodiklius įvertino remdamasi skundo pateikėjo klausimyno atsakymų, susijusių su visais Sąjungos gamintojais, duomenimis, kurie prireikus buvo sutikrinti su atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Mikroekonominius rodiklius Komisija nagrinėjo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais ir nuotoliniu būdu sutikrintais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (104) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(104)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

| (105) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(105)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (106) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (m3) | 982 658 | 1 009 772 | 879 540 | 848 900 |
| Indeksas | 100 | 103 | 90 | 86 |
| Gamybos pajėgumai (m3) | 1 244 310 | 1 296 650 | 1 328 000 | 1 203 000 |
| Indeksas | 100 | 104 | 107 | 97 |
| Pajėgumų naudojimas | 79 % | 78 % | 66 % | 71 % |
| Indeksas | 100 | 99 | 84 | 89 |
| Šaltinis: skundo pateikėjas ir atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(106)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4 lentelė

4 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (m3)

3

982 658

1 009 772

879 540

848 900

Indeksas

Indeksas

100

100

103

103

90

90

86

86

Gamybos pajėgumai (m3)

3

1 244 310

1 296 650

1 328 000

1 203 000

Indeksas

Indeksas

100

100

104

104

107

107

97

97

Pajėgumų naudojimas

79 %

78 %

66 %

71 %

Indeksas

Indeksas

100

100

99

99

84

84

89

89

Šaltinis: skundo pateikėjas ir atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (107) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 14 % arba maždaug 140 000 m3. 2017–2018 m. jis šiek tiek padidėjo, o vėlesniais laikotarpiais gerokai sumažėjo. |
| --- | --- |

(107)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 14 % arba maždaug 140 000 m3. 2017–2018 m. jis šiek tiek padidėjo, o vėlesniais laikotarpiais gerokai sumažėjo.

3

| (108) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamybos pajėgumai iš viso sumažėjo 3 %. 2018 ir 2019 m. Sąjungos gamybos pajėgumai šiek tiek padidėjo, o tai galima paaiškinti tuo, kad nuo sprendimo padidinti pajėgumus iki jo poveikio buvo laiko tarpas. Tačiau per TL Sąjungos pramonė, palyginti su 2019 m., sumažėjo 10 %. |
| --- | --- |

(108)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamybos pajėgumai iš viso sumažėjo 3 %. 2018 ir 2019 m. Sąjungos gamybos pajėgumai šiek tiek padidėjo, o tai galima paaiškinti tuo, kad nuo sprendimo padidinti pajėgumus iki jo poveikio buvo laiko tarpas. Tačiau per TL Sąjungos pramonė, palyginti su 2019 m., sumažėjo 10 %.

| (109) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas sumažėjo 11 %, nes Sąjungos gamintojai nesugebėjo padidinti gamybos tiek pat, kiek išaugo rinka. 2017–2019 m. naudojimas sumažėjo 16 %, o per TL padidėjo 5 % dėl investicijų atsisakymo ir gamyklų uždarymo. |
| --- | --- |

(109)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas sumažėjo 11 %, nes Sąjungos gamintojai nesugebėjo padidinti gamybos tiek pat, kiek išaugo rinka. 2017–2019 m. naudojimas sumažėjo 16 %, o per TL padidėjo 5 % dėl investicijų atsisakymo ir gamyklų uždarymo.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (110) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (m3) | 821 341 | 818 621 | 757 103 | 680 243 |
| Indeksas | 100 | 100 | 92 | 83 |
| Rinkos dalis | 44 % | 41 % | 36 % | 32 % |
| Indeksas | 100 | 93 | 83 | 73 |
| Šaltinis: skundo pateikėjas, atrinkti Sąjungos gamintojai ir Eurostatas. |

(110)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5 lentelė

5 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (m3)

3

821 341

818 621

757 103

680 243

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

92

92

83

83

Rinkos dalis

44 %

41 %

36 %

32 %

Indeksas

Indeksas

100

100

93

93

83

83

73

73

Šaltinis: skundo pateikėjas, atrinkti Sąjungos gamintojai ir Eurostatas.

Šaltinis:

| (111) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo net 17 %. 2017–2018 m. Sąjungos pardavimo apimtis išliko tokia pati, tačiau 2019 m. sumažėjo 8 %, o nuo 2019 m. iki TL – dar 9 %. |
| --- | --- |

(111)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo net 17 %. 2017–2018 m. Sąjungos pardavimo apimtis išliko tokia pati, tačiau 2019 m. sumažėjo 8 %, o nuo 2019 m. iki TL – dar 9 %.

| (112) | Kartu su sumažėjusiu pardavimu Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis sumažėjo 27 %; Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis nekintamai nuolat mažėjo ir nuo 44 % 2017 m. sumažėjo iki 32 % per TL. |
| --- | --- |

(112)

Kartu su sumažėjusiu pardavimu Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis sumažėjo 27 %; Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis nekintamai nuolat mažėjo ir nuo 44 % 2017 m. sumažėjo iki 32 % per TL.

4.4.2.3.   Augimas

Augimas

| (113) | Atsižvelgiant į rinkos plėtrą ir padidėjusį Sąjungos suvartojimą, iš pirmiau pateiktų duomenų matyti, kad Sąjungos pramonės gamyba, pardavimo apimtis ir rinkos dalis labai sumažėjo. |
| --- | --- |

(113)

Atsižvelgiant į rinkos plėtrą ir padidėjusį Sąjungos suvartojimą, iš pirmiau pateiktų duomenų matyti, kad Sąjungos pramonės gamyba, pardavimo apimtis ir rinkos dalis labai sumažėjo.

4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

| (114) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 6 039 | 5 960 | 5 325 | 5 308 |
| Indeksas | 100 | 99 | 88 | 88 |
| Našumas (m3 darbuotojui) | 163 | 169 | 165 | 160 |
| Indeksas | 100 | 104 | 102 | 98 |
| Šaltinis: skundo pateikėjas ir atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(114)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

6 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

6 039

5 960

5 325

5 308

Indeksas

Indeksas

100

100

99

99

88

88

88

88

Našumas (m3 darbuotojui)

3

163

169

165

160

Indeksas

Indeksas

100

100

104

104

102

102

98

98

Šaltinis: skundo pateikėjas ir atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (115) | Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %. 2017–2018 m. užimtumas išliko palyginti stabilus, nors tuo palyginti stabiliu laikotarpiu darbuotojų skaičius sumažėjo 79. 2019 m. užimtumas toliau gerokai sumažėjo ir per TL nepadidėjo bei toliau mažėjo, nors ir lėčiau. |
| --- | --- |

(115)

Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %. 2017–2018 m. užimtumas išliko palyginti stabilus, nors tuo palyginti stabiliu laikotarpiu darbuotojų skaičius sumažėjo 79. 2019 m. užimtumas toliau gerokai sumažėjo ir per TL nepadidėjo bei toliau mažėjo, nors ir lėčiau.

| (116) | Atsižvelgiant į sumažėjusią gamybą ir užimtumą, Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas tonomis vienam darbuotojui per metus, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2 %. 2017–2018 m. jis padidėjo 4 %, o vėlesniais laikotarpiais sumažėjo. |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgiant į sumažėjusią gamybą ir užimtumą, Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas tonomis vienam darbuotojui per metus, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2 %. 2017–2018 m. jis padidėjo 4 %, o vėlesniais laikotarpiais sumažėjo.

4.4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

| (117) | Visi dempingo skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(117)

Visi dempingo skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

de minimis

| (118) | Tai pirmas nagrinėjamojo produkto antidempingo tyrimas. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio dempingo poveikį. |
| --- | --- |

(118)

Tai pirmas nagrinėjamojo produkto antidempingo tyrimas. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimo buvusio dempingo poveikį.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (119) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už m3) | 717 | 746 | 732 | 694 |
| Indeksas | 100 | 104 | 102 | 97 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už m3) | 629 | 670 | 713 | 692 |
| Indeksas | 100 | 107 | 113 | 110 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(119)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

7 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

Pardavimo kainos Sąjungoje

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už m3)

3

717

746

732

694

Indeksas

Indeksas

100

100

104

104

102

102

97

97

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už m3)

3

629

670

713

692

Indeksas

Indeksas

100

100

107

107

113

113

110

110

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (120) | Pardavimo kainos Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 717 EUR/m3 iki 694 EUR/m3, t. y. sumažėjo 3 %. 2018 m. kainų lygis šiek tiek, nors ir laikinai, padidėjo 4 %, bet sumažėjo vėlesniais laikotarpiais. |
| --- | --- |

(120)

Pardavimo kainos Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 717 EUR/m3 iki 694 EUR/m3, t. y. sumažėjo 3 %. 2018 m. kainų lygis šiek tiek, nors ir laikinai, padidėjo 4 %, bet sumažėjo vėlesniais laikotarpiais.

3

3

| (121) | Per tą patį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 10 %. Gamybos sąnaudoms įtakos turėjo pagrindinių žaliavų – beržo medienos rąstų faneros – kainų raida ir sunkumai visapusiškai pasinaudoti masto ekonomija dėl sumažėjusio pardavimo ir gamybos. |
| --- | --- |

(121)

Per tą patį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 10 %. Gamybos sąnaudoms įtakos turėjo pagrindinių žaliavų – beržo medienos rąstų faneros – kainų raida ir sunkumai visapusiškai pasinaudoti masto ekonomija dėl sumažėjusio pardavimo ir gamybos.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (122) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 23 474 | 23 542 | 23 733 | 23 690 |
| Indeksas | 100 | 100 | 101 | 101 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(122)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8 lentelė

8 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

23 474

23 542

23 733

23 690

Indeksas

Indeksas

100

100

100

100

101

101

101

101

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (123) | Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 1 %. |
| --- | --- |

(123)

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 1 %.

4.4.3.3.   Atsargos

Atsargos

| (124) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Atsargos | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (m3) | 30 894 | 43 550 | 35 706 | 37 685 |
| Indeksas | 100 | 141 | 116 | 122 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi | 3,1 % | 4,3 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeksas | 100 | 137 | 129 | 141 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(124)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Atsargos

Atsargos

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (m3)

3

30 894

43 550

35 706

37 685

Indeksas

Indeksas

100

100

141

141

116

116

122

122

Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

3,1 %

4,3 %

4,1 %

4,4 %

Indeksas

Indeksas

100

100

137

137

129

129

141

141

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (125) | Per laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų atsargos padidėjo 22 %. 2017–2018 m. atsargos padidėjo net 41 %, o 2018 m. atsargų lygis pasiekė aukščiausią lygį. 2019 m. Sąjungos pramonei pakoregavus gamybą pavyko sumažinti atsargas 25 %, tačiau nuo 2019 m. iki TL dėl nuolatinio Sąjungos pardavimo mažėjimo atsargos vėl padidėjo 6 %. Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi, padidėjo nuo 3,1 % 2017 m. iki 4,4 % per TL. |
| --- | --- |

(125)

Per laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų atsargos padidėjo 22 %. 2017–2018 m. atsargos padidėjo net 41 %, o 2018 m. atsargų lygis pasiekė aukščiausią lygį. 2019 m. Sąjungos pramonei pakoregavus gamybą pavyko sumažinti atsargas 25 %, tačiau nuo 2019 m. iki TL dėl nuolatinio Sąjungos pardavimo mažėjimo atsargos vėl padidėjo 6 %. Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi, padidėjo nuo 3,1 % 2017 m. iki 4,4 % per TL.

4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (126) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | 9,7 % | 7,4 % | 0,2 % | – 2,8 % |
| Indeksas | 100 | 76 | 2 | – 28 |
| Pinigų srautas (EUR) | 191 991 172 | 187 065 363 | 175 135 121 | 165 108 224 |
| Indeksas | 100 | 97 | 91 | 86 |
| Investicijos (EUR) | 14 326 493 | 12 473 095 | 11 169 293 | 14 237 597 |
| Indeksas | 100 | 87 | 78 | 99 |
| Investicijų grąža | 20 % | 11 % | 0 % | – 2 % |
| Indeksas | 100 | 55 | 2 | – 10 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(126)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

9,7 %

7,4 %

0,2 %

– 2,8 %

Indeksas

Indeksas

100

100

76

76

2

2

– 28

– 28

Pinigų srautas (EUR)

191 991 172

187 065 363

175 135 121

165 108 224

Indeksas

Indeksas

100

100

97

97

91

91

86

86

Investicijos (EUR)

14 326 493

12 473 095

11 169 293

14 237 597

Indeksas

Indeksas

100

100

87

87

78

78

99

99

Investicijų grąža

20 %

11 %

0 %

– 2 %

Indeksas

Indeksas

100

100

55

55

2

2

– 10

– 10

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (127) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Atrinktų gamintojų pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo – nuo beveik 10 % 2017 m. iki beveik – 3 % tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(127)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Atrinktų gamintojų pelningumas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo – nuo beveik 10 % 2017 m. iki beveik – 3 % tiriamuoju laikotarpiu.

| (128) | Kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, Sąjungos gamintojų sąnaudos padidėjo gerokai daugiau nei jų kainos. Dėl importo dempingo kaina iš Rusijos daromo spaudimo mažinti kainas (ir dėl apimties, ir dėl mažų kainų) Sąjungos pramonė negalėjo kelti kainų tiek pat, kiek didėjo sąnaudos. Iš tiesų per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Rusijos apimtis buvo didelė ir pastoviai didėjo, o kainos buvo nuolat žemos ir nagrinėjamuoju laikotarpiu aiškiai mažėjo. Vidutinė Rusijos importo kaina buvo gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės kainas, todėl galimybė padidinti kainas, kurios buvo galima tikėtis augant žaliavų sąnaudoms ir paklausai, buvo apribota. Dėl to pelningumas buvo smukdomas ir sumažėjo tiek, kad Sąjungos pramonė tiriamuoju laikotarpiu veikė nuostolingai. |
| --- | --- |

(128)

Kaip paaiškinta 4.4.3.1 skirsnyje, Sąjungos gamintojų sąnaudos padidėjo gerokai daugiau nei jų kainos. Dėl importo dempingo kaina iš Rusijos daromo spaudimo mažinti kainas (ir dėl apimties, ir dėl mažų kainų) Sąjungos pramonė negalėjo kelti kainų tiek pat, kiek didėjo sąnaudos. Iš tiesų per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Rusijos apimtis buvo didelė ir pastoviai didėjo, o kainos buvo nuolat žemos ir nagrinėjamuoju laikotarpiu aiškiai mažėjo. Vidutinė Rusijos importo kaina buvo gerokai mažesnė už Sąjungos pramonės kainas, todėl galimybė padidinti kainas, kurios buvo galima tikėtis augant žaliavų sąnaudoms ir paklausai, buvo apribota. Dėl to pelningumas buvo smukdomas ir sumažėjo tiek, kad Sąjungos pramonė tiriamuoju laikotarpiu veikė nuostolingai.

| (129) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynojo pinigų srauto raida buvo neigiama – jis kasmet mažėjo ir nuo 2017 m. iki TL iš viso sumažėjo 14 %. Pajėgumui padidinti kapitalą neigiamą poveikį padarė sumažėjęs pelnas. |
| --- | --- |

(129)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynojo pinigų srauto raida buvo neigiama – jis kasmet mažėjo ir nuo 2017 m. iki TL iš viso sumažėjo 14 %. Pajėgumui padidinti kapitalą neigiamą poveikį padarė sumažėjęs pelnas.

| (130) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį metinių investicijų lygis sumažėjo 1 %, tačiau 2018–2019 m. sumažėjo 22 % ir per TL vos pasiekė 2017 m. lygį. Nors pradinį sumažėjimą galima paaiškinti rinkos raida ir poveikiu pardavimui bei pelningumui, pastaruoju padidėjimu per TL buvo siekiama išlaikyti esamus pajėgumus ir prireikus keisti būtinas gamybos priemones. |
| --- | --- |

(130)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį metinių investicijų lygis sumažėjo 1 %, tačiau 2018–2019 m. sumažėjo 22 % ir per TL vos pasiekė 2017 m. lygį. Nors pradinį sumažėjimą galima paaiškinti rinkos raida ir poveikiu pardavimui bei pelningumui, pastaruoju padidėjimu per TL buvo siekiama išlaikyti esamus pajėgumus ir prireikus keisti būtinas gamybos priemones.

| (131) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Jos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama – nuo 20 % 2017 m. iki – 2 % per TL. Iš neigiamos tendencijos matyti, kad, nors siekiant išlaikyti konkurencingumą investicijos buvo tęsiamos, tų investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo. |
| --- | --- |

(131)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Jos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama – nuo 20 % 2017 m. iki – 2 % per TL. Iš neigiamos tendencijos matyti, kad, nors siekiant išlaikyti konkurencingumą investicijos buvo tęsiamos, tų investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo.

4.4.4.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (132) | Nors Sąjungos suvartojimas labai padidėjo (+ 14 %), nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Rusijos kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės kainos smarkiai priverstinai sumažintos, padidėjo dar labiau (+ 37 %). Tai leido Rusijos eksportuojantiems gamintojams per TL pasiekti 56 % rinkos dalį (palyginti su 46 % 2017 m.). |
| --- | --- |

(132)

Nors Sąjungos suvartojimas labai padidėjo (+ 14 %), nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Rusijos kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės kainos smarkiai priverstinai sumažintos, padidėjo dar labiau (+ 37 %). Tai leido Rusijos eksportuojantiems gamintojams per TL pasiekti 56 % rinkos dalį (palyginti su 46 % 2017 m.).

| (133) | Tokiomis aplinkybėmis Sąjungos pramonei ne tik buvo užkirstas kelias pasinaudoti besiplečiančia rinka, bet ir pablogėjo jos ekonominė padėtis, kaip rodo visi pagrindiniai makroekonominiai rodikliai, rodantys neigiamą tendenciją: gamyba (– 14 %), pardavimas ES (– 17 %) ir didelis Sąjungos rinkos dalies sumažėjimas (nuo 44 % iki 32 %) nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(133)

Tokiomis aplinkybėmis Sąjungos pramonei ne tik buvo užkirstas kelias pasinaudoti besiplečiančia rinka, bet ir pablogėjo jos ekonominė padėtis, kaip rodo visi pagrindiniai makroekonominiai rodikliai, rodantys neigiamą tendenciją: gamyba (– 14 %), pardavimas ES (– 17 %) ir didelis Sąjungos rinkos dalies sumažėjimas (nuo 44 % iki 32 %) nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (134) | Reaguodama į žemų Rusijos kainų spaudimą, Sąjungos pramonė bandė sumažinti sąnaudas ir pakoregavo užimtumą (– 12 %). Tačiau dėl Rusijos importo dempingo kaina daromo spaudimo (dėl apimties ir dėl mažų kainų) ES pardavimas sumažėjo, o atsargos nagrinėjamuoju laikotarpiu sparčiai padidėjo (+ 22 %) ir 2018 m. pasiekė aukščiausią lygį (+ 41 %). |
| --- | --- |

(134)

Reaguodama į žemų Rusijos kainų spaudimą, Sąjungos pramonė bandė sumažinti sąnaudas ir pakoregavo užimtumą (– 12 %). Tačiau dėl Rusijos importo dempingo kaina daromo spaudimo (dėl apimties ir dėl mažų kainų) ES pardavimas sumažėjo, o atsargos nagrinėjamuoju laikotarpiu sparčiai padidėjo (+ 22 %) ir 2018 m. pasiekė aukščiausią lygį (+ 41 %).

| (135) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos (+ 10 %), daugiausia dėl labai padidėjusių žaliavų kainų. |
| --- | --- |

(135)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos (+ 10 %), daugiausia dėl labai padidėjusių žaliavų kainų.

| (136) | Sąjungos pramonės sąnaudos padidėjo daugiau nei pardavimo kainos, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas sumažėjo – nuo geros padėties 2017 m. (+ 10 %) iki netvarios nuostolingos padėties (– 3 %) per TL. |
| --- | --- |

(136)

Sąjungos pramonės sąnaudos padidėjo daugiau nei pardavimo kainos, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas sumažėjo – nuo geros padėties 2017 m. (+ 10 %) iki netvarios nuostolingos padėties (– 3 %) per TL.

| (137) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(137)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

5.1.   Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina. Analizuoti šie veiksniai: importas iš trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksportas, vartojimas, konkurenciniu požiūriu nepalanki prieiga prie pagrindinių žaliavų, sau padaryta žala, streikai Suomijoje, COVID-19 poveikis, produktų palyginamumas.

5.2.   Importo dempingo kaina poveikis

Importo dempingo kaina poveikis

| (138) | Sąjungos pramonės ekonominės padėties pablogėjimas sutapo su ženkliu ir didėjančiu augančio importo iš Rusijos skverbimusi, dėl ko Sąjungos pramonės kainos buvo nuolat priverstinai mažinamos ir, bet kuriuo atveju, jos buvo smukdomos. Šiuo atžvilgiu dėl importo apimčių ir kainų pokyčio, kaip nurodyta 2 ir 3 lentelėse, buvo smukdomas Sąjungos pramonės kainų lygis, taip sukuriant jų priežastinį ryšį. |
| --- | --- |

(138)

Sąjungos pramonės ekonominės padėties pablogėjimas sutapo su ženkliu ir didėjančiu augančio importo iš Rusijos skverbimusi, dėl ko Sąjungos pramonės kainos buvo nuolat priverstinai mažinamos ir, bet kuriuo atveju, jos buvo smukdomos. Šiuo atžvilgiu dėl importo apimčių ir kainų pokyčio, kaip nurodyta 2 ir 3 lentelėse, buvo smukdomas Sąjungos pramonės kainų lygis, taip sukuriant jų priežastinį ryšį.

| (139) | Importas iš Rusijos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 37 % – nuo maždaug 870 050 m3 2017 m., t. y. 46 % rinkos dalies, ir iki 1 192 712 m3 per TL, t. y. 56 % rinkos dalies. Šis didėjantis importas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo vykdomas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir bet kuriuo atveju kainų lygiu, dėl kurio buvo smukdomos kainos, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų tiek, kiek padidėjo gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(139)

Importas iš Rusijos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 37 % – nuo maždaug 870 050 m3 2017 m., t. y. 46 % rinkos dalies, ir iki 1 192 712 m3 per TL, t. y. 56 % rinkos dalies. Šis didėjantis importas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo vykdomas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir bet kuriuo atveju kainų lygiu, dėl kurio buvo smukdomos kainos, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų tiek, kiek padidėjo gamybos sąnaudos.

3

3

| (140) | Tai turėjo didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei per TL. Didėjant sąnaudoms ir Rusijos importo dempingo kaina daromam spaudimui kainoms Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tvarių kainų, todėl pelningumas labai sumažėjo nuo 10 % iki nuostolių (– 3 %) ir dėl to pablogėjo jos finansiniai rodikliai. |
| --- | --- |

(140)

Tai turėjo didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei per TL. Didėjant sąnaudoms ir Rusijos importo dempingo kaina daromam spaudimui kainoms Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tvarių kainų, todėl pelningumas labai sumažėjo nuo 10 % iki nuostolių (– 3 %) ir dėl to pablogėjo jos finansiniai rodikliai.

| (141) | Todėl padaryta preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš Rusijos padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei kainos ir apimties požiūriu. |
| --- | --- |

(141)

Todėl padaryta preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš Rusijos padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei kainos ir apimties požiūriu.

5.3.   Kitų veiksnių poveikis

Kitų veiksnių poveikis

5.3.1.   Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

| (142) | Siekdama nustatyti importo iš trečiųjų šalių apimtį, Komisija, kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje, taikė tą patį viso KN kodo importo apimties ir nagrinėjamojo produkto importo pagal TARIC duomenis santykį (TARIC/KN), nustatytą po inicijavimo. Vienintelės trečiosios šalys, kurios į Sąjungą importavo didelius kiekius, buvo Baltarusija ir Ukraina. Baltarusijos atveju nustatytas 43 % santykis. |
| --- | --- |

(142)

Siekdama nustatyti importo iš trečiųjų šalių apimtį, Komisija, kaip paaiškinta 4.3.1 skirsnyje, taikė tą patį viso KN kodo importo apimties ir nagrinėjamojo produkto importo pagal TARIC duomenis santykį (TARIC/KN), nustatytą po inicijavimo. Vienintelės trečiosios šalys, kurios į Sąjungą importavo didelius kiekius, buvo Baltarusija ir Ukraina. Baltarusijos atveju nustatytas 43 % santykis.

| (143) | Ukrainos atveju Komisija nustatė, kad pateiktuose statistiniuose duomenyse pagal papildomą vienetą (šiuo atveju – kubinį metrą) duomenys buvo iškraipyti. Todėl palyginimo tikslais Komisija nusprendė ataskaitoje nurodytą svorį (tonomis) – patikimesnį ir stabilesnį duomenų rinkinį – perskaičiuoti kubiniais metrais. |
| --- | --- |

(143)

Ukrainos atveju Komisija nustatė, kad pateiktuose statistiniuose duomenyse pagal papildomą vienetą (šiuo atveju – kubinį metrą) duomenys buvo iškraipyti. Todėl palyginimo tikslais Komisija nusprendė ataskaitoje nurodytą svorį (tonomis) – patikimesnį ir stabilesnį duomenų rinkinį – perskaičiuoti kubiniais metrais.

| (144) | Perskaičiuodama tonas į kubinius metrus, Komisija naudojo konvertavimo koeficientą, t. y. Rusijos ir Baltarusijos modą pagal apimtį ir svorį TARIC lygmeniu po inicijavimo (moda yra dažniausiai pasikartojanti vertė duomenų verčių rinkinyje). Konvertavimo koeficientas, pagal kurį iš Ukrainos importuotos tonos perskaičiuotos į kubinius metrus, buvo 0,69. |
| --- | --- |

(144)

Perskaičiuodama tonas į kubinius metrus, Komisija naudojo konvertavimo koeficientą, t. y. Rusijos ir Baltarusijos modą pagal apimtį ir svorį TARIC lygmeniu po inicijavimo (moda yra dažniausiai pasikartojanti vertė duomenų verčių rinkinyje). Konvertavimo koeficientas, pagal kurį iš Ukrainos importuotos tonos perskaičiuotos į kubinius metrus, buvo 0,69.

| (145) | Komisija importo kainas nustatė remdamasi EUR už toną KN lygmeniu, kaip paaiškinta 4.3.3 skirsnyje. |
| --- | --- |

(145)

Komisija importo kainas nustatė remdamasi EUR už toną KN lygmeniu, kaip paaiškinta 4.3.3 skirsnyje.

| (146) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių











  Šalis | | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | Apimtis (m3) | 82 029 | 100 935 | 104 962 | 106 785 |
| | Indeksas | 100 | 123 | 128 | 130 |
| | Rinkos dalis | 4 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 651 | 725 | 641 | 616 |
| | Indeksas | 100 | 111 | 98 | 95 |
| Baltarusija | Apimtis (m3) | 81 638 | 112 922 | 75 961 | 93 231 |
| | Indeksas | 100 | 138 | 93 | 114 |
| | Rinkos dalis | 4 % | 6 % | 4 % | 4 % |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 403 | 481 | 387 | 363 |
| | Indeksas | 100 | 119 | 96 | 90 |
| Kitos trečiosios šalys (12) | Apimtis (m3) | 18 668 | 34 486 | 60 822 | 57 354 |
| | Indeksas | 100 | 185 | 326 | 307 |
| | Rinkos dalis | 1 % | 2 % | 3 % | 3 % |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 566 | 576 | 565 | 561 |
| | Indeksas | 100 | 102 | 100 | 99 |
| Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją | Apimtis (m3) | 182 335 | 248 344 | 241 746 | 257 371 |
| | Indeksas | 100 | 136 | 133 | 141 |
| | Rinkos dalis | 10 % | 12 % | 12 % | 12 % |
| | Vidutinė kaina (EUR/t) | 537 | 574 | 535 | 520 |
| | Indeksas | 100 | 107 | 100 | 97 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(146)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

Šalis

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Ukraina

Apimtis (m3)

3

82 029

100 935

104 962

106 785

Indeksas

Indeksas

100

100

123

123

128

128

130

130

Rinkos dalis

4 %

5 %

5 %

5 %

Vidutinė kaina (EUR/t)

651

725

641

616

Indeksas

Indeksas

100

100

111

111

98

98

95

95

Baltarusija

Apimtis (m3)

3

81 638

112 922

75 961

93 231

Indeksas

Indeksas

100

100

138

138

93

93

114

114

Rinkos dalis

4 %

6 %

4 %

4 %

Vidutinė kaina (EUR/t)

403

481

387

363

Indeksas

Indeksas

100

100

119

119

96

96

90

90

Kitos trečiosios šalys (12)

12

Apimtis (m3)

3

18 668

34 486

60 822

57 354

Indeksas

Indeksas

100

100

185

185

326

326

307

307

Rinkos dalis

1 %

2 %

3 %

3 %

Vidutinė kaina (EUR/t)

566

576

565

561

Indeksas

Indeksas

100

100

102

102

100

100

99

99

Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją

Apimtis (m3)

3

182 335

248 344

241 746

257 371

Indeksas

Indeksas

100

100

136

136

133

133

141

141

Rinkos dalis

10 %

12 %

12 %

12 %

Vidutinė kaina (EUR/t)

537

574

535

520

Indeksas

Indeksas

100

100

107

107

100

100

97

97

Šaltinis: Eurostatas.

Šaltinis:

| (147) | Palyginti su Rusija, Baltarusijai ir Ukrainai tenkančios rinkos dalys Sąjungos rinkoje yra nedidelės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jų rinkos dalys išliko stabilios, šiek tiek svyravo arba nekito ir sudarė atitinkamai 4 % ir 5 %. Visos kitos trečiosios šalys šiek tiek padidino savo užimamą rinkos dalį – nuo 1 % rinkos dalies iki taip pat labai mažos 3 % rinkos dalies. Bendra importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją, rinkos dalis 2017–2018 m. padidėjo 2 %, o vėliau išliko stabili ir sudarė 12 %. |
| --- | --- |

(147)

Palyginti su Rusija, Baltarusijai ir Ukrainai tenkančios rinkos dalys Sąjungos rinkoje yra nedidelės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jų rinkos dalys išliko stabilios, šiek tiek svyravo arba nekito ir sudarė atitinkamai 4 % ir 5 %. Visos kitos trečiosios šalys šiek tiek padidino savo užimamą rinkos dalį – nuo 1 % rinkos dalies iki taip pat labai mažos 3 % rinkos dalies. Bendra importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Rusiją, rinkos dalis 2017–2018 m. padidėjo 2 %, o vėliau išliko stabili ir sudarė 12 %.

| (148) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Ukrainos pardavimo kainos buvo šiek tiek didesnės nei Rusijos, o Baltarusijos – mažesnės. Mažesnes importo iš Baltarusijos kainas galima paaiškinti ribota technologija, kurią taikant galima gaminti tik labai specifinius ir pigesnius produktus. Priešingai nei Baltarusijos atveju, importas iš Rusijos susijęs su aukštesnės kokybės beržo fanera, taigi vidutinės kainos yra didesnės. |
| --- | --- |

(148)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Ukrainos pardavimo kainos buvo šiek tiek didesnės nei Rusijos, o Baltarusijos – mažesnės. Mažesnes importo iš Baltarusijos kainas galima paaiškinti ribota technologija, kurią taikant galima gaminti tik labai specifinius ir pigesnius produktus. Priešingai nei Baltarusijos atveju, importas iš Rusijos susijęs su aukštesnės kokybės beržo fanera, taigi vidutinės kainos yra didesnės.

| (149) | Tuo remdamasi Komisija padarė preliminarią išvadą, kad importo iš kitų šalių poveikis nesusilpnina importo iš Rusijos dempingo kaina ir Sąjungos gamintojams padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(149)

Tuo remdamasi Komisija padarė preliminarią išvadą, kad importo iš kitų šalių poveikis nesusilpnina importo iš Rusijos dempingo kaina ir Sąjungos gamintojams padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio.

5.3.2.   Sąjungos pramonės eksportas

Sąjungos pramonės eksportas

| (150) | Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis (m3) | 98 324 | 96 327 | 93 892 | 101 866 |
| Indeksas | 100 | 98 | 95 | 104 |
| Vidutinė kaina (EUR/m3) | 689 | 755 | 752 | 705 |
| Indeksas | 100 | 110 | 109 | 102 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(150)

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

2017 m.

2018 m.

2019 m.

Tiriamasis laikotarpis

Eksporto apimtis (m3)

3

98 324

96 327

93 892

101 866

Indeksas

Indeksas

100

100

98

98

95

95

104

104

Vidutinė kaina (EUR/m3)

3

689

755

752

705

Indeksas

Indeksas

100

100

110

110

109

109

102

102

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (151) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimtys padidėjo 4 %. 2017–2019 m. eksportas sumažėjo 5 %, o per TL padidėjo 9 %. Vidutinės eksporto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 2 %. 2017–2018 m. vidutinės kainos padidėjo 10 %, o vėlesniais laikotarpiais sumažėjo. |
| --- | --- |

(151)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimtys padidėjo 4 %. 2017–2019 m. eksportas sumažėjo 5 %, o per TL padidėjo 9 %. Vidutinės eksporto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 2 %. 2017–2018 m. vidutinės kainos padidėjo 10 %, o vėlesniais laikotarpiais sumažėjo.

| (152) | Atsižvelgdama į teigiamą eksporto apimties ir vidutinių kainų raidą nagrinėjamuoju laikotarpiu, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad eksporto veiklos poveikis negalėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala. |
| --- | --- |

(152)

Atsižvelgdama į teigiamą eksporto apimties ir vidutinių kainų raidą nagrinėjamuoju laikotarpiu, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad eksporto veiklos poveikis negalėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala.

5.3.3.   Nepalanki konkurencinė padėtis, susijusi su galimybe gauti pagrindinių žaliavų

Nepalanki konkurencinė padėtis, susijusi su galimybe gauti pagrindinių žaliavų

| (153) | Kai kurios šalys teigė, kad, palyginti su Rusija, Sąjungos pramonei trūksta pagrindinės žaliavos, t. y. beržo medienos rąstų. Tokios ribotos galimybės gauti žaliavų būtų mažesnės gamybos apimties ir sąnaudų padidėjimo priežastis, todėl tai būtų žalos priežastis. |
| --- | --- |

(153)

Kai kurios šalys teigė, kad, palyginti su Rusija, Sąjungos pramonei trūksta pagrindinės žaliavos, t. y. beržo medienos rąstų. Tokios ribotos galimybės gauti žaliavų būtų mažesnės gamybos apimties ir sąnaudų padidėjimo priežastis, todėl tai būtų žalos priežastis.

| (154) | Galimybė gauti pagrindinių žaliavų – beržo medienos rąstų – nepaaiškina žalos, nes Sąjungos gamintojai turi pakankamai galimybių įsigyti beržo rąstų. Atsargų padidėjimas rodo, kad problema susijusi ne su gamyba, o su jos komercializacija. Todėl gamybos sumažėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu nėra paaiškinamas galimybe gauti medienos. |
| --- | --- |

(154)

Galimybė gauti pagrindinių žaliavų – beržo medienos rąstų – nepaaiškina žalos, nes Sąjungos gamintojai turi pakankamai galimybių įsigyti beržo rąstų. Atsargų padidėjimas rodo, kad problema susijusi ne su gamyba, o su jos komercializacija. Todėl gamybos sumažėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu nėra paaiškinamas galimybe gauti medienos.

| (155) | Dėl kaip įtariama nepalankių aplinkybių, susijusių su sąnaudomis, atlikus tyrimą nustatyta, kad svarbus veiksnys, turintis įtakos Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų didėjimui, yra beržo medienos rąstų kaina. Tačiau žaliavų sąnaudos ir jų poveikis bendram Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų padidėjimui nesusilpnina priežastinio ryšio. Konkrečiai tai matyti iš to, kad nuo 2019 m. iki TL Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos sumažėjo, tačiau pelningumas nepagerėjo. |
| --- | --- |

(155)

Dėl kaip įtariama nepalankių aplinkybių, susijusių su sąnaudomis, atlikus tyrimą nustatyta, kad svarbus veiksnys, turintis įtakos Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų didėjimui, yra beržo medienos rąstų kaina. Tačiau žaliavų sąnaudos ir jų poveikis bendram Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų padidėjimui nesusilpnina priežastinio ryšio. Konkrečiai tai matyti iš to, kad nuo 2019 m. iki TL Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos sumažėjo, tačiau pelningumas nepagerėjo.

5.3.4.   Sau padaryta žala

Sau padaryta žala

| (156) | Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė nepagrįstai investavo į pajėgumų didinimą, kai pardavimas sulėtėjo, ir kad tai buvo žalos šaltinis. |
| --- | --- |

(156)

Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė nepagrįstai investavo į pajėgumų didinimą, kai pardavimas sulėtėjo, ir kad tai buvo žalos šaltinis.

| (157) | Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamybos pajėgumai iš viso sumažėjo 3 %. 2018 ir 2019 m. Sąjungos gamybos pajėgumai šiek tiek padidėjo, tačiau per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė sumažėjo. Todėl teiginys, kad investicijos į pajėgumų didinimą buvo žalos šaltinis, yra nepagrįstas. |
| --- | --- |

(157)

Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamybos pajėgumai iš viso sumažėjo 3 %. 2018 ir 2019 m. Sąjungos gamybos pajėgumai šiek tiek padidėjo, tačiau per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė sumažėjo. Todėl teiginys, kad investicijos į pajėgumų didinimą buvo žalos šaltinis, yra nepagrįstas.

5.3.5.   Streikai Suomijoje

Streikai Suomijoje

| (158) | Kai kurios šalys teigė, kad gamyba sumažėjo dėl 2019 m. gruodžio mėn. ir 2020 m. pradžioje įvykusių kelių streikų Suomijos gamyklose. |
| --- | --- |

(158)

Kai kurios šalys teigė, kad gamyba sumažėjo dėl 2019 m. gruodžio mėn. ir 2020 m. pradžioje įvykusių kelių streikų Suomijos gamyklose.

| (159) | Komisija padarė preliminarią išvadą, kad dėl Suomijos gamyklų streikų priežastinis ryšys nesusilpnėjo, nes jų poveikis buvo ribotas geografiniu požiūriu (Suomija) ir laiko atžvilgiu (streikai vyko nuo 2019 m. gruodžio mėn. iki 2020 m. sausio mėn.). |
| --- | --- |

(159)

Komisija padarė preliminarią išvadą, kad dėl Suomijos gamyklų streikų priežastinis ryšys nesusilpnėjo, nes jų poveikis buvo ribotas geografiniu požiūriu (Suomija) ir laiko atžvilgiu (streikai vyko nuo 2019 m. gruodžio mėn. iki 2020 m. sausio mėn.).

5.3.6.   COVID-19 poveikis

COVID-19 poveikis

| (160) | Kai kurios šalys teigė, kad Komisija, siekdama atskirti COVID-19 poveikį ekonomikai nuo įtariamo importo dempingo kaina poveikio, turėtų ypač atsargiai atsižvelgti į 2019 m. pabaigos ir 2020 m. pirmojo pusmečio duomenis. |
| --- | --- |

(160)

Kai kurios šalys teigė, kad Komisija, siekdama atskirti COVID-19 poveikį ekonomikai nuo įtariamo importo dempingo kaina poveikio, turėtų ypač atsargiai atsižvelgti į 2019 m. pabaigos ir 2020 m. pirmojo pusmečio duomenis.

| (161) | Atlikus tyrimus nustatyta, kad 2020 m. antrąjį ketvirtį beržinės faneros paklausa išliko palyginti stabili. Be to, per šį laikotarpį nebuvo didelių tiekimo grandinės sutrikimų, o pardavimas eksportui taip pat tęsėsi. Todėl Komisija padarė išvadą, kad COVID-19 poveikis nesusilpnina priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(161)

Atlikus tyrimus nustatyta, kad 2020 m. antrąjį ketvirtį beržinės faneros paklausa išliko palyginti stabili. Be to, per šį laikotarpį nebuvo didelių tiekimo grandinės sutrikimų, o pardavimas eksportui taip pat tęsėsi. Todėl Komisija padarė išvadą, kad COVID-19 poveikis nesusilpnina priežastinio ryšio.

5.3.7.   Produkto palyginamumas

Produkto palyginamumas

| (162) | Kai kurios šalys teigė, kad Rusijos pramonės gaminama beržo fanera nekonkuruoja su ES pramonės gaminama fanera, nes, kaip įtariama, jos gamina skirtingos kokybės fanerą, skirtą skirtingiems segmentams, todėl Rusijos importas nėra žalos priežastis. |
| --- | --- |

(162)

Kai kurios šalys teigė, kad Rusijos pramonės gaminama beržo fanera nekonkuruoja su ES pramonės gaminama fanera, nes, kaip įtariama, jos gamina skirtingos kokybės fanerą, skirtą skirtingiems segmentams, todėl Rusijos importas nėra žalos priežastis.

| (163) | Tačiau palyginus įvairias produktų, kuriuos parduoda Sąjungos pramonė, rūšis ir Rusijos eksportuojančių gamintojų parduodamo produkto rūšis matyti, kad produkto rūšys yra labai panašios ir gana dažnai net tapačios, taip pat didelis pakeičiamumo lygis. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad ir Sąjungos pramonė, ir Rusijos gamintojai tiekia pagrindiniams sektoriams, naudojantiems beržo fanerą. Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta 2 skirsnyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės ir Rusijos eksportuojančio gamintojo parduodami produktai yra panašūs produktai, nes jų pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės ir naudojimo paskirtis yra tos pačios. Todėl tvirtinimas laikomas nepagrįstu. |
| --- | --- |

(163)

Tačiau palyginus įvairias produktų, kuriuos parduoda Sąjungos pramonė, rūšis ir Rusijos eksportuojančių gamintojų parduodamo produkto rūšis matyti, kad produkto rūšys yra labai panašios ir gana dažnai net tapačios, taip pat didelis pakeičiamumo lygis. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad ir Sąjungos pramonė, ir Rusijos gamintojai tiekia pagrindiniams sektoriams, naudojantiems beržo fanerą. Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta 2 skirsnyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės ir Rusijos eksportuojančio gamintojo parduodami produktai yra panašūs produktai, nes jų pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės ir naudojimo paskirtis yra tos pačios. Todėl tvirtinimas laikomas nepagrįstu.

5.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

Išvada dėl priežastinio ryšio

| (164) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija preliminariai nustatė Sąjungos pramonei padarytos žalos ir importo dempingo kaina iš Rusijos priežastinį ryšį. Dėl labai padidėjusio importo dempingo kaina iš Rusijos Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tvarių kainų ir dėl to labai pablogėjo jos ekonominė padėtis. |
| --- | --- |

(164)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija preliminariai nustatė Sąjungos pramonei padarytos žalos ir importo dempingo kaina iš Rusijos priežastinį ryšį. Dėl labai padidėjusio importo dempingo kaina iš Rusijos Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tvarių kainų ir dėl to labai pablogėjo jos ekonominė padėtis.

| (165) | Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio. |
| --- | --- |

(165)

Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio.

| (166) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, importo dempingo kaina ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo. |
| --- | --- |

(166)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, importo dempingo kaina ir materialinės žalos priežastinis ryšys nesusilpnėjo.

6.   PRIEMONIŲ LYGIS

| (167) | Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija išnagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(167)

Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija išnagrinėjo, ar už dempingo skirtumą mažesnio muito pakaktų importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti.

6.1.   Žalos skirtumas

Žalos skirtumas

| (168) | Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų gauti tikslinį pelną parduodama už tikslinę kainą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalyje ir 7 straipsnio 2d dalyje. |
| --- | --- |

(168)

Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų gauti tikslinį pelną parduodama už tikslinę kainą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalyje ir 7 straipsnio 2d dalyje.

| (169) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį siekdama nustatyti tikslinį pelną Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: pelningumą prieš padidėjant importui iš nagrinėjamosios šalies, pelningumą, kuris yra būtinas visoms sąnaudoms ir investicijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų išlaidoms padengti, ir pelningumą, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis. Toks pelno dydis negali būti mažesnis nei 6 %. |
| --- | --- |

(169)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį siekdama nustatyti tikslinį pelną Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: pelningumą prieš padidėjant importui iš nagrinėjamosios šalies, pelningumą, kuris yra būtinas visoms sąnaudoms ir investicijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) ir inovacijų išlaidoms padengti, ir pelningumą, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis. Toks pelno dydis negali būti mažesnis nei 6 %.

| (170) | Pirmiausia Komisija nustatė bazinį pelną, padengiantį visas sąnaudas įprastomis konkurencijos sąlygomis. Komisija atsižvelgė į atrinktų Sąjungos gamintojų pelną prieš tai, kai nesąžiningas importas iš Rusijos padidėjo ir pradėjo daryti žalą Sąjungos pramonei. Nustatytas 9,7 % pelno dydis, o tai atitinka 2017 m. Sąjungos pramonės gauto pelno dydį. |
| --- | --- |

(170)

Pirmiausia Komisija nustatė bazinį pelną, padengiantį visas sąnaudas įprastomis konkurencijos sąlygomis. Komisija atsižvelgė į atrinktų Sąjungos gamintojų pelną prieš tai, kai nesąžiningas importas iš Rusijos padidėjo ir pradėjo daryti žalą Sąjungos pramonei. Nustatytas 9,7 % pelno dydis, o tai atitinka 2017 m. Sąjungos pramonės gauto pelno dydį.

| (171) | Kai kurie Sąjungos gamintojai teigė, kad jų investicijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir inovacijų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu įprastomis konkurencijos sąlygomis būtų buvęs didesnis. |
| --- | --- |

(171)

Kai kurie Sąjungos gamintojai teigė, kad jų investicijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir inovacijų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu įprastomis konkurencijos sąlygomis būtų buvęs didesnis.

| (172) | Komisija įvertino šį tvirtinimą, tačiau pažymėjo, kad, nepaisant sumažėjusios apyvartos, investicijų lygis per TL buvo didesnis nei per dvejus ankstesnius metus ir labai artimas investicijų lygiui 2017 m., kai Sąjungos pramonė gavo vidutinį 9,7 % pelną. Tuo remdamasi, taip pat atsižvelgdama į tai, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir inovacijas yra perspektyvinės prognozės, grindžiamos investicijų planais, Komisija preliminariai nepritarė šiems tvirtinimams. |
| --- | --- |

(172)

Komisija įvertino šį tvirtinimą, tačiau pažymėjo, kad, nepaisant sumažėjusios apyvartos, investicijų lygis per TL buvo didesnis nei per dvejus ankstesnius metus ir labai artimas investicijų lygiui 2017 m., kai Sąjungos pramonė gavo vidutinį 9,7 % pelną. Tuo remdamasi, taip pat atsižvelgdama į tai, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir inovacijas yra perspektyvinės prognozės, grindžiamos investicijų planais, Komisija preliminariai nepritarė šiems tvirtinimams.

| (173) | Tuo remiantis prie minėto 9,7 % pelno dydžio pridėjus atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudas per TL nustatyta 766,33 EUR/m3 nežalinga kaina. |
| --- | --- |

(173)

Tuo remiantis prie minėto 9,7 % pelno dydžio pridėjus atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudas per TL nustatyta 766,33 EUR/m3 nežalinga kaina.

3

| (174) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2d dalį Komisija atliko galutinį veiksmą ir įvertino, kokias būsimas sąnaudas, susijusias su daugiašaliais aplinkos susitarimais ir jų protokolais, kurių šalis yra Sąjunga, bei Ia priede išvardytomis TDO konvencijomis, Sąjungos pramonė patirs priemonės taikymo laikotarpiu pagal 11 straipsnio 2 dalį. Remdamasi nuotoliniu būdu sutikrintais klausimyno atsakymais ir kai kurių atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais įrodymais, Komisija nustatė papildomas 6,68 EUR/m3 išlaidas, iš kurių ji išskaičiavo faktines tokių konvencijų laikymosi sąnaudas per TL, t. y. 5,28 EUR už matavimo vienetą, todėl rezultatas buvo 1,40 EUR/m3. Šis skirtumas buvo pridėtas prie nežalingos kainos. |
| --- | --- |

(174)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2d dalį Komisija atliko galutinį veiksmą ir įvertino, kokias būsimas sąnaudas, susijusias su daugiašaliais aplinkos susitarimais ir jų protokolais, kurių šalis yra Sąjunga, bei Ia priede išvardytomis TDO konvencijomis, Sąjungos pramonė patirs priemonės taikymo laikotarpiu pagal 11 straipsnio 2 dalį. Remdamasi nuotoliniu būdu sutikrintais klausimyno atsakymais ir kai kurių atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais įrodymais, Komisija nustatė papildomas 6,68 EUR/m3 išlaidas, iš kurių ji išskaičiavo faktines tokių konvencijų laikymosi sąnaudas per TL, t. y. 5,28 EUR už matavimo vienetą, todėl rezultatas buvo 1,40 EUR/m3. Šis skirtumas buvo pridėtas prie nežalingos kainos.

3

3

| (175) | Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonei 767,73 EUR/m3 nežalingą panašaus produkto kainą, atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudoms tiriamuoju laikotarpiu taikydama pirmiau minėtą tikslinį pelno dydį ir tada pridėdama koregavimus pagal 7 straipsnio 2d dalį pagal kiekvieną rūšį. |
| --- | --- |

(175)

Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonei 767,73 EUR/m3 nežalingą panašaus produkto kainą, atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudoms tiriamuoju laikotarpiu taikydama pirmiau minėtą tikslinį pelno dydį ir tada pridėdama koregavimus pagal 7 straipsnio 2d dalį pagal kiekvieną rūšį.

3

| (176) | Tuomet, remdamasi atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamosios šalies gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo lygį. Kiekvienas lyginant gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentine dalimi. |
| --- | --- |

(176)

Tuomet, remdamasi atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamosios šalies gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo lygį. Kiekvienas lyginant gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentine dalimi.

| (177) | Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms nustatytas taip pat, kaip ir dempingo skirtumas šioms bendrovėms.







  Bendrovė | Dempingo skirtumas (%) | Žalos skirtumas (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| „Sveza“ grupė | 15,9 % | 30,9 % |
| „Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ | 15,0 % | 43,8 % |
| „Zheshartsky LРK LLC“ | 15,3 % | 54,0 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 15,7 % | 38,1 % |
| Visos kitos bendrovės | 15,9 % | 54,0 % |

(177)

Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms nustatytas taip pat, kaip ir dempingo skirtumas šioms bendrovėms.

Bendrovė

Dempingo skirtumas (%)

Žalos skirtumas (%)

„Sveza“ grupė

15,9 %

30,9 %

„Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“

15,0 %

43,8 %

„Zheshartsky LРK LLC“

15,3 %

54,0 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

15,7 %

38,1 %

Visos kitos bendrovės

15,9 %

54,0 %

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (178) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus. |
| --- | --- |

(178)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (179) | Sąjungos pramonę sudaro apie penkiolika bendrovių. Jos daugiausia geografiškai įsikūrusios netoli Šiaurės Rytų Europos beržo miškų regionų (Suomijos, Baltijos šalių ir Lenkijos) ir jose tiesiogiai dirba daugiau kaip 5 000 darbuotojų. Dauguma Sąjungos gamintojų pritarė skundui, du pareiškė neutralią poziciją ir nė vienas iš jų neprieštaravo tyrimo inicijavimui. |
| --- | --- |

(179)

Sąjungos pramonę sudaro apie penkiolika bendrovių. Jos daugiausia geografiškai įsikūrusios netoli Šiaurės Rytų Europos beržo miškų regionų (Suomijos, Baltijos šalių ir Lenkijos) ir jose tiesiogiai dirba daugiau kaip 5 000 darbuotojų. Dauguma Sąjungos gamintojų pritarė skundui, du pareiškė neutralią poziciją ir nė vienas iš jų neprieštaravo tyrimo inicijavimui.

| (180) | Dabartinis pelningumo lygis yra netvarus. Tikimasi, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galės atgauti dalį prarastos rinkos dalies ir nustatyti tokias kainas, kurios bent jau padengtų sąnaudas. |
| --- | --- |

(180)

Dabartinis pelningumo lygis yra netvarus. Tikimasi, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galės atgauti dalį prarastos rinkos dalies ir nustatyti tokias kainas, kurios bent jau padengtų sąnaudas.

| (181) | Tikėtina, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonei bus padarytas didelis neigiamas poveikis, nes toliau bus smukdomos kainos ir toliau mažės pardavimas, todėl bus patiriama daugiau nuostolių ir veikiausiai bus uždarytos gamybos įmonės bei atleisti darbuotojai. |
| --- | --- |

(181)

Tikėtina, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonei bus padarytas didelis neigiamas poveikis, nes toliau bus smukdomos kainos ir toliau mažės pardavimas, todėl bus patiriama daugiau nuostolių ir veikiausiai bus uždarytos gamybos įmonės bei atleisti darbuotojai.

| (182) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad laikinųjų priemonių nustatymas atitinka Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(182)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad laikinųjų priemonių nustatymas atitinka Sąjungos pramonės interesus.

7.2.   Nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesai

Nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesai

| (183) | Apie save pranešė 29 importuotojai, gauta daug informacijos ir pastabų. Kaip minėta 1.6.2 skirsnyje, Komisija atrinko tris importuotojus, kurie pateikė klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(183)

Apie save pranešė 29 importuotojai, gauta daug informacijos ir pastabų. Kaip minėta 1.6.2 skirsnyje, Komisija atrinko tris importuotojus, kurie pateikė klausimyno atsakymus.

| (184) | Keli importuotojai teigė, kad nustačius antidempingo muitus padidėtų jų ir jų pirkėjų medžiagų sąnaudos. Šias papildomas sąnaudas būtų sunku padengti, todėl kiltų grėsmė jų pelningumui ir konkurencingumui. Taip pat buvo teigiama, kad Sąjungos pramonė neturi pajėgumų patenkinti paklausą Sąjungoje (apskaičiuota, kad ji yra apie 2,1 mln. m3), todėl teigiama, kad dėl priemonių rinkoje susidarytų trūkumas. Be to, buvo pateikti tvirtinimai dėl nepakankamo Sąjungos gamintojų suinteresuotumo tiekti mažosioms įmonėms, taip pat dėl atsisakymo tiekti tam tikras medžiagas. |
| --- | --- |

(184)

Keli importuotojai teigė, kad nustačius antidempingo muitus padidėtų jų ir jų pirkėjų medžiagų sąnaudos. Šias papildomas sąnaudas būtų sunku padengti, todėl kiltų grėsmė jų pelningumui ir konkurencingumui. Taip pat buvo teigiama, kad Sąjungos pramonė neturi pajėgumų patenkinti paklausą Sąjungoje (apskaičiuota, kad ji yra apie 2,1 mln. m3), todėl teigiama, kad dėl priemonių rinkoje susidarytų trūkumas. Be to, buvo pateikti tvirtinimai dėl nepakankamo Sąjungos gamintojų suinteresuotumo tiekti mažosioms įmonėms, taip pat dėl atsisakymo tiekti tam tikras medžiagas.

3

| (185) | Kalbant apie ekonomines pasekmes importuotojams, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų importuotojų svertinis pelnas yra 4,7 %, o jų produktų asortimente beržo fanera sudaro skirtingą dalį. Be to, nors nustačius priemones importuotojų platinamos Rusijos faneros dalis gali sumažėti, dėl priemonių lygio importas iš Rusijos neturėtų visiškai nutrūkti. Atsižvelgiant į tai, kad kaimyninėse šalyse, pvz., Ukrainoje ir Baltarusijoje, yra alternatyvių tiekimo šaltinių, tikimasi, kad priemonių poveikis importuotojų pelningumui ir konkurencingumui bus nedidelis. Naudotojų interesai išdėstyti 7.3 skirsnyje. |
| --- | --- |

(185)

Kalbant apie ekonomines pasekmes importuotojams, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų importuotojų svertinis pelnas yra 4,7 %, o jų produktų asortimente beržo fanera sudaro skirtingą dalį. Be to, nors nustačius priemones importuotojų platinamos Rusijos faneros dalis gali sumažėti, dėl priemonių lygio importas iš Rusijos neturėtų visiškai nutrūkti. Atsižvelgiant į tai, kad kaimyninėse šalyse, pvz., Ukrainoje ir Baltarusijoje, yra alternatyvių tiekimo šaltinių, tikimasi, kad priemonių poveikis importuotojų pelningumui ir konkurencingumui bus nedidelis. Naudotojų interesai išdėstyti 7.3 skirsnyje.

| (186) | Kalbant apie tiekimo riziką, priemonių lygis greičiausiai nesustabdys Rusijos importo, o leis toliau sąžiningomis kainomis įsigyti beržo faneros iš Rusijos. Be to, beržo fanera vis dar gali būti importuojama iš kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Ukrainos ir Baltarusijos. |
| --- | --- |

(186)

Kalbant apie tiekimo riziką, priemonių lygis greičiausiai nesustabdys Rusijos importo, o leis toliau sąžiningomis kainomis įsigyti beržo faneros iš Rusijos. Be to, beržo fanera vis dar gali būti importuojama iš kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Ukrainos ir Baltarusijos.

| (187) | Kalbant apie nedidelių kiekių tiekimą vartotojams, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė sukūrė platų susijusių ir nesusijusių mažmenininkų tinklą, kuris leidžia Sąjungos pramonei pasiekti mažus pirkėjus, kurie neturi pajėgumų pirkti ištisus konteinerius. Be to, kaip minėta, bet kuris vartotojas gali ir toliau gauti iš Rusijos gamintojų. |
| --- | --- |

(187)

Kalbant apie nedidelių kiekių tiekimą vartotojams, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė sukūrė platų susijusių ir nesusijusių mažmenininkų tinklą, kuris leidžia Sąjungos pramonei pasiekti mažus pirkėjus, kurie neturi pajėgumų pirkti ištisus konteinerius. Be to, kaip minėta, bet kuris vartotojas gali ir toliau gauti iš Rusijos gamintojų.

| (188) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungos pramonė turi reikiamos įrangos ir pajėgumų prisitaikyti prie konkrečių pirkėjų produktų poreikių, todėl gali gaminti visų reikiamų rūšių produktus. |
| --- | --- |

(188)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungos pramonė turi reikiamos įrangos ir pajėgumų prisitaikyti prie konkrečių pirkėjų produktų poreikių, todėl gali gaminti visų reikiamų rūšių produktus.

| (189) | Apibendrinant galima teigti, kad nustatyto dydžio antidempingo priemonės gali neigiamai paveikti kai kuriuos nesusijusius importuotojus. Tačiau toks poveikis apskritai neturėtų būti reikšmingas ir labai priklausys nuo importuotojų verslo modelio, jų tiekimo šaltinių įvairovės ir nuo padidėjusių sąnaudų perkėlimo jų pirkėjams masto. |
| --- | --- |

(189)

Apibendrinant galima teigti, kad nustatyto dydžio antidempingo priemonės gali neigiamai paveikti kai kuriuos nesusijusius importuotojus. Tačiau toks poveikis apskritai neturėtų būti reikšmingas ir labai priklausys nuo importuotojų verslo modelio, jų tiekimo šaltinių įvairovės ir nuo padidėjusių sąnaudų perkėlimo jų pirkėjams masto.

| (190) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija preliminariai nustatė, kad bet koks neigiamas priemonių poveikis nesusijusiems importuotojams apskritai turėtų būti nedidelis ir neviršys teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams. |
| --- | --- |

(190)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija preliminariai nustatė, kad bet koks neigiamas priemonių poveikis nesusijusiems importuotojams apskritai turėtų būti nedidelis ir neviršys teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams.

7.3.   Naudotojų interesai

Naudotojų interesai

| (191) | Apie save pranešė trylika naudotojų. Pastabas ir (arba) klausimyno atsakymus pateikė devyni naudotojai. |
| --- | --- |

(191)

Apie save pranešė trylika naudotojų. Pastabas ir (arba) klausimyno atsakymus pateikė devyni naudotojai.

| (192) | Komisija vykdo procedūrą dėl informacijos neišsamumo su dauguma naudotojų, pateikusių klausimyno atsakymus, nes trūksta versijų, su kuriomis galėtų susipažinti suinteresuotosios šalys. Šiame etape pateikta tik vieno klausimyno atsakymo, kurį pateikė „Emiliana Imballaggi S.p.A.“, perkanti beržo fanerą pakavimo verslui, nekonfidenciali versija. |
| --- | --- |

(192)

Komisija vykdo procedūrą dėl informacijos neišsamumo su dauguma naudotojų, pateikusių klausimyno atsakymus, nes trūksta versijų, su kuriomis galėtų susipažinti suinteresuotosios šalys. Šiame etape pateikta tik vieno klausimyno atsakymo, kurį pateikė „Emiliana Imballaggi S.p.A.“, perkanti beržo fanerą pakavimo verslui, nekonfidenciali versija.

| (193) | Buvo pateikta tvirtinimų, kad nustačius antidempingo muitus padidėtų naudotojų sąnaudos, kurias būtų sunku perkelti pirkėjams, todėl kiltų grėsmė jų pelningumui ir konkurencingumui. |
| --- | --- |

(193)

Buvo pateikta tvirtinimų, kad nustačius antidempingo muitus padidėtų naudotojų sąnaudos, kurias būtų sunku perkelti pirkėjams, todėl kiltų grėsmė jų pelningumui ir konkurencingumui.

| (194) | Beržo fanera naudojama įvairių rūšių sektoriuose. Tikėtina, kad priemonių nustatymas turės skirtingą poveikį naudotojams, priklausomai nuo beržo faneros sąnaudų dalies bendrose to sektoriaus sąnaudose ir nuo gebėjimo perkelti sąnaudas tolesniems vartotojams. Iš naudotojų išsamią informaciją ir nekonfidencialią versiją pateikė tik viena fanerą pakavimo sektoriuje naudojanti bendrovė. Be to, skundo pateikėjas pateikė nepriklausomą tyrimą, kuriame analizuojamas tikėtinas priemonių poveikis naudotojams, remiantis teoriniais 20–30 % muitais. |
| --- | --- |

(194)

Beržo fanera naudojama įvairių rūšių sektoriuose. Tikėtina, kad priemonių nustatymas turės skirtingą poveikį naudotojams, priklausomai nuo beržo faneros sąnaudų dalies bendrose to sektoriaus sąnaudose ir nuo gebėjimo perkelti sąnaudas tolesniems vartotojams. Iš naudotojų išsamią informaciją ir nekonfidencialią versiją pateikė tik viena fanerą pakavimo sektoriuje naudojanti bendrovė. Be to, skundo pateikėjas pateikė nepriklausomą tyrimą, kuriame analizuojamas tikėtinas priemonių poveikis naudotojams, remiantis teoriniais 20–30 % muitais.

| (195) | Pagrindiniai ES sektoriai, kuriuose naudojama beržo fanera, yra šie: statybos (39 %), transporto (27 %), baldų (10 %) ir pakavimo (8 %). Remiantis turima informacija, nustatyta, kad sektoriuose, kuriuose suvartojama daugiausia beržo faneros, priemonių poveikis buvo ribotas arba nereikšmingas. Didžiausią poveikį muitai gali daryti pakuočių sektoriui ir parketo gamintojams. Tačiau net ir šiuose sektoriuose priemonių poveikis yra ribotas. Numatomas poveikis pakuočių sektoriui sudarytų apie 2–4 % sąnaudų struktūroje ir galima tikėtis, kad šios sąnaudos bus perkeltos vartotojams. Kalbant apie parketo ir grindų dangos sektorių, beržo fanera gali būti įvairiai pakeista, pvz., kitų rūšių mediena ir alternatyviomis medžiagomis, o tai yra dar viena priežastis, dėl kurios tikėtina, kad vos šiek tiek didesnių beržo faneros sąnaudų poveikis bus nedidelis. |
| --- | --- |

(195)

Pagrindiniai ES sektoriai, kuriuose naudojama beržo fanera, yra šie: statybos (39 %), transporto (27 %), baldų (10 %) ir pakavimo (8 %). Remiantis turima informacija, nustatyta, kad sektoriuose, kuriuose suvartojama daugiausia beržo faneros, priemonių poveikis buvo ribotas arba nereikšmingas. Didžiausią poveikį muitai gali daryti pakuočių sektoriui ir parketo gamintojams. Tačiau net ir šiuose sektoriuose priemonių poveikis yra ribotas. Numatomas poveikis pakuočių sektoriui sudarytų apie 2–4 % sąnaudų struktūroje ir galima tikėtis, kad šios sąnaudos bus perkeltos vartotojams. Kalbant apie parketo ir grindų dangos sektorių, beržo fanera gali būti įvairiai pakeista, pvz., kitų rūšių mediena ir alternatyviomis medžiagomis, o tai yra dar viena priežastis, dėl kurios tikėtina, kad vos šiek tiek didesnių beržo faneros sąnaudų poveikis bus nedidelis.

| (196) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija preliminariai nustatė, kad bet koks neigiamas priemonių poveikis naudotojams turėtų būti nedidelis ir neviršys teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams. |
| --- | --- |

(196)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija preliminariai nustatė, kad bet koks neigiamas priemonių poveikis naudotojams turėtų būti nedidelis ir neviršys teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams.

7.4.   Tiekėjų interesai

Tiekėjų interesai

| (197) | Trys tiekėjai pranešė apie save kaip suinteresuotąsias šalis. |
| --- | --- |

(197)

Trys tiekėjai pranešė apie save kaip suinteresuotąsias šalis.

| (198) | Visos trys bendrovės Rusijos eksportuojantiems gamintojams tiekia mašinas, medienos apdirbimo įrangą arba medžiagas, naudojamas gaminant beržo fanerą. Bendrovės teigė, kad nustačius priemones Rusijos importas sumažėtų, todėl sumažėtų Rusijos eksportuojančių gamintojų investicijos į įrangą ir atitinkamai būtų padarytas neigiamas poveikis jų verslui. |
| --- | --- |

(198)

Visos trys bendrovės Rusijos eksportuojantiems gamintojams tiekia mašinas, medienos apdirbimo įrangą arba medžiagas, naudojamas gaminant beržo fanerą. Bendrovės teigė, kad nustačius priemones Rusijos importas sumažėtų, todėl sumažėtų Rusijos eksportuojančių gamintojų investicijos į įrangą ir atitinkamai būtų padarytas neigiamas poveikis jų verslui.

| (199) | Komisija tikisi, kad Rusijos investicijoms į įrangą nebus padarytas didelis poveikis, nes nesitikima, kad dėl priemonių lygio Rusijos importas sustos. Kita vertus, tikėtina, kad dėl priemonių Sąjungos pramonė galės investuoti į įrangą, todėl tai turės teigiamą poveikį Sąjungos medienos apdirbimo įrangos tiekėjams. |
| --- | --- |

(199)

Komisija tikisi, kad Rusijos investicijoms į įrangą nebus padarytas didelis poveikis, nes nesitikima, kad dėl priemonių lygio Rusijos importas sustos. Kita vertus, tikėtina, kad dėl priemonių Sąjungos pramonė galės investuoti į įrangą, todėl tai turės teigiamą poveikį Sąjungos medienos apdirbimo įrangos tiekėjams.

| (200) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija preliminariai nustatė, kad bet koks neigiamas priemonių poveikis tiekėjui apskritai turėtų būti nedidelis ir neviršys teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams. |
| --- | --- |

(200)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija preliminariai nustatė, kad bet koks neigiamas priemonių poveikis tiekėjui apskritai turėtų būti nedidelis ir neviršys teigiamo priemonių poveikio Sąjungos gamintojams.

7.5.   Kitos suinteresuotosios šalys: kiti medienos faneros gamintojai, aplinkosaugos interesai ir COVID-19.

Kitos suinteresuotosios šalys: kiti medienos faneros gamintojai, aplinkosaugos interesai ir COVID-19.

| (201) | Trys nacionalinės asociacijos (Prancūzijos, Italijos ir Ispanijos), atstovaujančios tuopos, pušies ir kitų rūšių medienos gamintojams, pranešė apie save kaip suinteresuotąsias šalis. Jos teigė, kad nors nagrinėjamasis produktas ir jų produktai yra skirtingi, tam tikras pakeitimo lygis yra įmanomas. Jos teigė, kad, nors įprastinės beržo faneros kainos buvo didesnės, Rusijos kilmės beržo faneros dempingo kainos pritraukė paklausą, kuri tradiciškai buvo skirta kitos rūšies medienai, pvz., tuopos, pušies ir gabonmedžio medienai, ir kelia grėsmę kitų rūšių medienos pramonės vertės grandinei. Todėl jos pritaria priemonių nustatymui. |
| --- | --- |

(201)

Trys nacionalinės asociacijos (Prancūzijos, Italijos ir Ispanijos), atstovaujančios tuopos, pušies ir kitų rūšių medienos gamintojams, pranešė apie save kaip suinteresuotąsias šalis. Jos teigė, kad nors nagrinėjamasis produktas ir jų produktai yra skirtingi, tam tikras pakeitimo lygis yra įmanomas. Jos teigė, kad, nors įprastinės beržo faneros kainos buvo didesnės, Rusijos kilmės beržo faneros dempingo kainos pritraukė paklausą, kuri tradiciškai buvo skirta kitos rūšies medienai, pvz., tuopos, pušies ir gabonmedžio medienai, ir kelia grėsmę kitų rūšių medienos pramonės vertės grandinei. Todėl jos pritaria priemonių nustatymui.

| (202) | Kelios šalys teigė, kad nustačius muitus gali atsirasti anglies dioksido nutekėjimas dėl Rusijos beržo faneros pakeitimo Kinijos tuopos fanera arba fanera iš kitų toli nuo Europos nutolusių šalių, dėl to gali padidėti transporto išmetamų teršalų kiekis ir rizika, kad pakaitalų produktai bus mažiau tvarūs nei Rusijos beržo fanera. Komisija pažymėjo, kad nesitikima, jog dėl lygio, kuriuo turi būti nustatytos priemonės, Rusijos importas sustos. Be to, nebuvo įrodyta, kad jei importas iš Rusijos būtų pakeistas importu iš kitos trečiosios šalies, tai būtų importas iš Kinijos ir kad kitų rūšių medienos gamyba būtų mažiau tvari nei Rusijos beržo gamyba. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(202)

Kelios šalys teigė, kad nustačius muitus gali atsirasti anglies dioksido nutekėjimas dėl Rusijos beržo faneros pakeitimo Kinijos tuopos fanera arba fanera iš kitų toli nuo Europos nutolusių šalių, dėl to gali padidėti transporto išmetamų teršalų kiekis ir rizika, kad pakaitalų produktai bus mažiau tvarūs nei Rusijos beržo fanera. Komisija pažymėjo, kad nesitikima, jog dėl lygio, kuriuo turi būti nustatytos priemonės, Rusijos importas sustos. Be to, nebuvo įrodyta, kad jei importas iš Rusijos būtų pakeistas importu iš kitos trečiosios šalies, tai būtų importas iš Kinijos ir kad kitų rūšių medienos gamyba būtų mažiau tvari nei Rusijos beržo gamyba. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (203) | Šalys teigė, kad dėl muitų padidėtų COVID-19 pandemijos poveikis naudotojams. Tačiau, kaip paaiškinta pirmiau, tikimasi, kad pagrindiniams sektoriams, kuriuose naudojama beržo fanera, priemonių poveikis bus nedidelis. Be to, šiuo metu Komisija neturi jokių įrodymų, iš kurių būtų matyti pandemijos poveikis įvairiems naudotojų sektoriams arba kad poveikis gamintojams būtų kitoks nei poveikis naudotojams. Nesant tokių įrodymų, COVID-19 pandemija laikoma neutraliu veiksniu vertinant Sąjungos interesus. |
| --- | --- |

(203)

Šalys teigė, kad dėl muitų padidėtų COVID-19 pandemijos poveikis naudotojams. Tačiau, kaip paaiškinta pirmiau, tikimasi, kad pagrindiniams sektoriams, kuriuose naudojama beržo fanera, priemonių poveikis bus nedidelis. Be to, šiuo metu Komisija neturi jokių įrodymų, iš kurių būtų matyti pandemijos poveikis įvairiems naudotojų sektoriams arba kad poveikis gamintojams būtų kitoks nei poveikis naudotojams. Nesant tokių įrodymų, COVID-19 pandemija laikoma neutraliu veiksniu vertinant Sąjungos interesus.

7.6.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (204) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas importuojamai Rusijos kilmės beržo fanerai šiuo tyrimo etapu neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(204)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas importuojamai Rusijos kilmės beržo fanerai šiuo tyrimo etapu neatitiktų Sąjungos interesų.

8.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (205) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(205)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

| (206) | Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamai Rusijos kilmės beržo fanerai turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis nustatytas pagal tuos dempingo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus, kurie yra mažesni. |
| --- | --- |

(206)

Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamai Rusijos kilmės beržo fanerai turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis nustatytas pagal tuos dempingo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus, kurie yra mažesni.

| (207) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:






  Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas |
| --- | --- | --- |
| „Sveza“ grupė | 15,9 % |
| „Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ | 15,0 % |
| „Zheshartsky LРK LLC“ | 15,3 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 15,7 % |
| Visos kitos bendrovės | 15,9 % |

(207)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

„Sveza“ grupė

15,9 %

„Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“

15,0 %

„Zheshartsky LРK LLC“

15,3 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

15,7 %

Visos kitos bendrovės

15,9 %

| (208) | Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios antidempingo muito normos. |
| --- | --- |

(208)

Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios antidempingo muito normos.

| (209) | Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo. |
| --- | --- |

(209)

Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo.

| (210) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(210)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas.

| (211) | Nors sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams taikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(211)

Nors sąskaitą faktūrą būtina pateikti valstybių narių muitinėms, kad jos importuojamiems produktams taikytų individualias antidempingo muito normas, ji nėra vienintelis elementas, į kurį muitinės turėtų atsižvelgti. Iš tikrųjų, net jeigu valstybių narių muitinės gauna šią sąskaitą faktūrą, atitinkančią visus šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus, jos vis tiek privalo atlikti įprastas patikras ir, kaip visais kitais atvejais, gali reikalauti papildomų dokumentų (vežimo dokumentų ir kt.), kad patikrintų deklaracijos duomenų tikslumą ir užtikrintų, kad tolesnis mažesnės muito normos taikymas būtų pagrįstas ir atitiktų muitų teisės reikalavimus.

9.   INFORMACIJA PIRMINIU ETAPU

| (212) | Remdamasi pagrindinio reglamento 19a straipsniu Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie planuojamą laikinųjų muitų nustatymą. Ši informacija taip pat paskelbta viešai Prekybos GD interneto svetainėje. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per tris darbo dienas pateikti pastabų dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo. |
| --- | --- |

(212)

Remdamasi pagrindinio reglamento 19a straipsniu Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie planuojamą laikinųjų muitų nustatymą. Ši informacija taip pat paskelbta viešai Prekybos GD interneto svetainėje. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per tris darbo dienas pateikti pastabų dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo.

| (213) | Gauta pastabų dėl skaičiavimų tikslumo. „UGP“ pateikė pagrįstų pastabų, į kurias buvo atsižvelgta, o „Sveza“ grupės ir „Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ pastabos neturėjo įtakos skaičiavimų tikslumui. Rusijos valdžios institucijos pateikė pastabų, prieštaraujančių laikinųjų priemonių nustatymui, tačiau nepateikė jokių konkrečių duomenų dėl skaičiavimų tikslumo. |
| --- | --- |

(213)

Gauta pastabų dėl skaičiavimų tikslumo. „UGP“ pateikė pagrįstų pastabų, į kurias buvo atsižvelgta, o „Sveza“ grupės ir „Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ pastabos neturėjo įtakos skaičiavimų tikslumui. Rusijos valdžios institucijos pateikė pastabų, prieštaraujančių laikinųjų priemonių nustatymui, tačiau nepateikė jokių konkrečių duomenų dėl skaičiavimų tikslumo.

10.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (214) | Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis per nustatytą terminą pateikti raštu pastabas ir (arba) prašymus išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(214)

Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis per nustatytą terminą pateikti raštu pastabas ir (arba) prašymus išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

| (215) | Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniame tyrimo etape, |
| --- | --- |

(215)

Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniame tyrimo etape,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamai Rusijos kilmės fanerai, sudarytai tik iš medienos lakštų, kurių kiekvieno storis ne didesnis kaip 6 mm, kurios išoriniai lakštai yra iš medienos, nurodytos 4412 33 subpozicijoje, o bent vienas išorinis lakštas yra iš beržo medienos, padengtai arba nepadengtai, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 4412 33 00 (TARIC kodas 4412330010), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| „Sveza“ grupė, kurią sudaro septyni eksportuojantys gamintojai: „JSC SVEZA Manturovo“; „JSC SVEZA Novator“; „Tyumen Plywood Plant Limited“; „JSC SVEZA Ust-Izhora“; „JSC SVEZA Uralskiy“; „JSC SVEZA Kostroma“; „JSC SVEZA Verhnaya Sinyachiha“ | 15,9 % | C659 |
| „Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“ | 15,0 % | C660 |
| „Zheshartsky LРK LLC“ | 15,3 % | C661 |
| Kitos priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės | 15,7 % | |
| Visos kitos bendrovės | 15,9 % | C999 |

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

„Sveza“ grupė, kurią sudaro septyni eksportuojantys gamintojai: „JSC SVEZA Manturovo“; „JSC SVEZA Novator“; „Tyumen Plywood Plant Limited“; „JSC SVEZA Ust-Izhora“; „JSC SVEZA Uralskiy“; „JSC SVEZA Kostroma“; „JSC SVEZA Verhnaya Sinyachiha“

15,9 %

C659

„Syktyvkar Plywood Mill Ltd.“

15,0 %

C660

„Zheshartsky LРK LLC“

15,3 %

C661

Kitos priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės

15,7 %

Visos kitos bendrovės

15,9 %

C999

3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos:
  „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekį) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytos beržo faneros, parduodamos eksportuoti į Europos Sąjungą, Rusijoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“
  Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Pastabas raštu dėl šio reglamento suinteresuotosios šalys pateikia Komisijai per 15 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

2.   Prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai suinteresuotosios šalys pateikia per 5 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3.   Prašymą išklausyti dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui suinteresuotosios šalys raginamos pateikti per 5 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Bylą nagrinėjantis pareigūnas išnagrinėja prašymus, pateiktus pasibaigus šiam terminui, ir gali priimti sprendimą tam tikrais atvejais juos patenkinti.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  OL C 342, 2020 10 14, p. 2.

2

(3)  
  OL C 428, 2020 12 11, p. 27.

3

(4)  
  2020 m. lapkričio 2 d. TRON dokumentai t20.006971 ir t20.006972.

4

(5)  Atitinkami klausimynai ir naudotojams skirtas klausimynas inicijavimo dieną buvo paskelbti internete adresu https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2486.

5

(6)  Pranešimas dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (OL C 86, 2020 3 16, p. 6).

6

(7)  TRON dokumentas t21.000594.

7

(8)  
  2015 m. birželio 25 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-26/12, PT Musim Mas, 50 punktas; Teisingumo Teismas, išnagrinėjęs apeliacinį skundą 2016 m. spalio 26 d. byloje C-468/15 P, 43–44 punktai, šį sprendimą paliko nepakeistą.

8

(9)  Eurostato duomenys, pakoreguoti taikant 4.3.1 skirsnyje paaiškintą metodiką.

9

(10)  TARIC kodas: 4412330010

10

(11)  KN kodas: 4412 33 00

11

(12)  Po inicijavimo nustatytas 3 % viso KN kodo importo apimties ir nagrinėjamojo produkto importo pagal kitų trečiųjų šalių TARIC duomenis santykis (TARIC/KN).

12

---

PRIEDAS

Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

| Pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- |
| Arkhangelsk Plywood Plant JSC | C662 |
| CJSC Murom | C663 |
| LLC InvestForest | C664 |
| Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill | C665 |
| Joint-Stock Company Krasnyi Yakor | C666 |
| Limited Liability Company Fanernyiy Zavod | C667 |
| Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo | C668 |
| Murashi Plywood Factory | C669 |
| Parfino Plywood Factori | C670 |
| ZAO Plyterra | C671 |
| Plywood Plant Vlast Truda JSC | C672 |
| Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill | C673 |

Pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Arkhangelsk Plywood Plant JSC

C662

CJSC Murom

C663

LLC InvestForest

C664

Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill

C665

Joint-Stock Company Krasnyi Yakor

C666

Limited Liability Company Fanernyiy Zavod

C667

Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo

C668

Murashi Plywood Factory

C669

Parfino Plywood Factori

C670

ZAO Plyterra

C671

Plywood Plant Vlast Truda JSC

C672

Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill

C673

---

| 2021 6 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 205/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 205/77

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/941

2021 m. birželio 10 d.

kuriuo nustatoma speciali sunkiųjų transporto priemonių, sertifikuotų kaip specialiosios transporto priemonės, bet taip neužregistruotų, identifikavimo procedūra ir atsižvelgiant į tas transporto priemones patikslinamas gamintojo vidutinis metinis savitasis išmetamo CO2 kiekis

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant identifikuoti sunkiąsias transporto priemones, kurios yra sertifikuotos kaip specialiosios transporto priemonės, tačiau taip neužregistruotos, tikslinga naudoti gamintojų ir valstybių narių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/956 (2) pateiktus duomenis; |
| --- | --- |

(1)

siekiant identifikuoti sunkiąsias transporto priemones, kurios yra sertifikuotos kaip specialiosios transporto priemonės, tačiau taip neužregistruotos, tikslinga naudoti gamintojų ir valstybių narių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/956 (2) pateiktus duomenis;

| (2) | siekiant pašalinti pagal Reglamentą (ES) 2018/956 pateiktų sertifikavimo ir registracijos duomenų neatitikimus, valstybėms narėms ir gamintojams turėtų būti leidžiama pateikti pastabas ir, jei turima, pranešti naują informaciją, kad būtų galima pataisyti anksčiau pateiktą informaciją; |
| --- | --- |

(2)

siekiant pašalinti pagal Reglamentą (ES) 2018/956 pateiktų sertifikavimo ir registracijos duomenų neatitikimus, valstybėms narėms ir gamintojams turėtų būti leidžiama pateikti pastabas ir, jei turima, pranešti naują informaciją, kad būtų galima pataisyti anksčiau pateiktą informaciją;

| (3) | siekiant skatinti teisingą ir kruopštų duomenų apdorojimą ir išvengti neteisingo tokių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio priskyrimo tyčia arba dėl aplaidumo, būtina, kad pataisos, susijusios su sunkiosiomis transporto priemonėmis, kurios yra sertifikuotos kaip specialiosios transporto priemonės, tačiau nėra taip užregistruotos, ir taikomos gamintojų vidutiniam metiniam savitajam išmetamo CO2 kiekiui, būtų proporcingos ir atgrasančios; |
| --- | --- |

(3)

siekiant skatinti teisingą ir kruopštų duomenų apdorojimą ir išvengti neteisingo tokių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio priskyrimo tyčia arba dėl aplaidumo, būtina, kad pataisos, susijusios su sunkiosiomis transporto priemonėmis, kurios yra sertifikuotos kaip specialiosios transporto priemonės, tačiau nėra taip užregistruotos, ir taikomos gamintojų vidutiniam metiniam savitajam išmetamo CO2 kiekiui, būtų proporcingos ir atgrasančios;

| (4) | jei Komisija manytų, kad transporto priemonė turėjo būti užregistruota kaip specialioji transporto priemonė, ji turėtų atitinkamai pataisyti valstybių narių pateiktus duomenis ir laikyti transporto priemonę specialiąja transporto priemone pagal Reglamento (ES) 2019/1242 2 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(4)

jei Komisija manytų, kad transporto priemonė turėjo būti užregistruota kaip specialioji transporto priemonė, ji turėtų atitinkamai pataisyti valstybių narių pateiktus duomenis ir laikyti transporto priemonę specialiąja transporto priemone pagal Reglamento (ES) 2019/1242 2 straipsnio 3 dalį;

| (5) | todėl apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį į neteisingai priskirtas sunkiąsias transporto priemones atsižvelgiama pagal jų išmetamo CO2 kiekį, nustatytą taikant specialiosios paskirties profilius, kuris yra didesnis už išmetamo CO2 kiekį, nustatytą pagal pristatymo tipo paskirties profilį, ir todėl yra mažiau palankus gamintojui, negu transporto priemonę nuo pat pradžių tinkamai sertifikavus kaip pristatymo transporto priemonę; |
| --- | --- |

(5)

todėl apskaičiuojant gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį į neteisingai priskirtas sunkiąsias transporto priemones atsižvelgiama pagal jų išmetamo CO2 kiekį, nustatytą taikant specialiosios paskirties profilius, kuris yra didesnis už išmetamo CO2 kiekį, nustatytą pagal pristatymo tipo paskirties profilį, ir todėl yra mažiau palankus gamintojui, negu transporto priemonę nuo pat pradžių tinkamai sertifikavus kaip pristatymo transporto priemonę;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Klimato kaitos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Sunkiųjų transporto priemonių, sertifikuotų kaip specialiosios transporto priemonės, bet taip neužregistruotų, identifikavimas

1.   Komisija, remdamasi pagal Reglamento (ES) 2018/956 5 straipsnį gamintojo pateiktais duomenimis, sudaro sunkiųjų transporto priemonių, kurios buvo sertifikuotos pagal Reglamento (ES) 2019/1242 2 straipsnio 3 dalį kaip specialiosios transporto priemonės, bet nebuvo užregistruotos kaip specialiosios transporto priemonės, sąrašą, remdamasi valstybių narių pagal Reglamento (ES) 2018/956 4 straipsnį pateiktais duomenimis.

2.   Komisija Reglamento (ES) 2018/956 4 straipsnio 2 dalyje nurodytoms kompetentingoms institucijoms ir gamintojo pagal Reglamento (ES) 2018/956 5 straipsnio 2 dalį paskirtiems kontaktiniams punktams pateikia atitinkamas 1 dalyje nurodyto sąrašo dalis.

3.   Kompetentingos institucijos ir gamintojai per vieną mėnesį nuo sąrašo gavimo pagal 2 dalį gali pateikti Komisijai paaiškinimus dėl duomenų, pateiktų pagal Reglamento (ES) 2018/956 4 ir 5 straipsnius, teisingumo.

4.   Gavusi paaiškinimus arba 3 dalyje nurodytam vieno mėnesio laikotarpiui pasibaigus, Komisija įvertina 1 dalyje nurodytą sunkiųjų transporto priemonių sąrašą, remdamasi pagal 3 dalį pateiktais paaiškinimais, šalių argumentais ir galbūt kai kuriais papildomais tyrimais.

5.   Jei, remdamasi 4 dalyje nurodyto vertinimo rezultatais, Komisija padaro išvadą, kad pagal 1 dalį nustatytos sunkiosios transporto priemonės buvo teisingai užregistruotos kaip kitos nei specialiosios transporto priemonės, siekdama atsižvelgti į tas transporto priemones ji taiko gamintojo metinio vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio pataisas pagal 2 straipsnį.

6.   Komisija, remdamasi atitinkamų transporto priemonių techninėmis charakteristikomis, iš pradžių praneštą specialiųjų transporto priemonių sertifikavimą gali pakeisti tos pačios sunkiosios transporto priemonės sertifikavimu, kurį gamintojas perskaičiuoja pagal Komisijos reglamento (ES) 2017/2400 (3) I priedo 1 lentelės 4, 5, 9 arba 10 transporto priemonių grupės technines charakteristikas. Tokiu atveju Komisija netaiko gamintojo metinio vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio pataisų pagal 2 straipsnį, kad atsižvelgtų į tas transporto priemones, tačiau transporto priemonės įtraukiamos nustatant gamintojo savitąjį išmetamo CO2 kiekį pagal Reglamento (ES) 2019/1242 nuostatas, visų pirma tais atvejais, kai gamintojas, remdamasis deklaracijos pateikimo metu turima informacija, ėmėsi priemonių, kurių galima pagrįstai tikėtis, siekdamas patvirtinti, kad transporto priemonė teisingai deklaruojama kaip specialioji.

7.   Jei, remdamasi 4 dalyje nurodyto vertinimo rezultatais, Komisija padaro išvadą, kad pagal 1 dalį nustatytos sunkiosios transporto priemonės turėjo būti užregistruotos kaip specialiosios transporto priemonės, ji pataiso valstybės narės pagal Reglamento (ES) 2018/956 4 straipsnį pateiktus duomenis ir praneša apie tą pataisą valstybei narei, kurioje tos sunkiosios transporto priemonės buvo užregistruotos.

2 straipsnis

Vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio pataisų taikymas

Jei yra 1 straipsnio 5 dalies nuostatas atitinkančių sunkiųjų transporto priemonių, gamintojo vidutinis metinis savitasis išmetamo CO2 kiekis koreguojamas taip:

2

(avgCO2sg)corr = (Vsg x avgCO2sg + Σv CO2Vv ) / (Vsg + Vocsg),

(avgCO2sg

corr

sg

sg

v

v

sg

sg

čia:

avgCO2sg
  – gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis, apibrėžtas Reglamento (ES) 2019/1242 I priedo 2.2 punkte;

avgCO2sg

2

Vsg
  – gamintojo sg pogrupio sunkiųjų transporto priemonių skaičius, išskyrus specialiąsias transporto priemones, pagal Reglamento (ES) 2019/1242 4 straipsnio a punktą;

Vsg

sg

Σv – visų gamintojo sg pogrupio sunkiųjų transporto priemonių suma, apskaičiuota pagal 1 straipsnio 5 dalies nuostatas;

v

sg

CO2Vv
  – specialiosios transporto priemonės v vidutinis išmetamo CO2 kiekis g/tkm pagal visus skirtingus paskirties, apkrovos sąlygų ir degalų rūšių derinius, praneštas pagal Reglamentą (ES) 2018/956;

CO2Vv

v

2

Vocsg
  – gamintojo sg pogrupio sunkiųjų transporto priemonių skaičius pagal 1 straipsnio 5 dalį.

Vocsg

sg

Taikant Reglamentą (ES) 2019/1242, pakoreguotas gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis (avgCO2sg)corr
  pakeičia gamintojo vidutinį savitąjį išmetamo CO2 kiekį avgCO2sg
  .

2

(avgCO2sg

corr

2

avgCO2sg

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 198, 2019 7 25, p. 202.

1

(2)  
  2018 m. birželio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/956 dėl naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų duomenų stebėsenos ir teikimo (OL L 173, 2018 7 9, p. 1).

2

2

(3)  
  2017 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/2400, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 595/2009 nuostatos dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų nustatymo ir iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 582/2011 (OL L 349, 2017 12 29, p. 1).

3

---

SPRENDIMAI

| 2021 6 11 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 205/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 11

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 205/80

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/942

2021 m. birželio 10 d.

kuriuo nustatomos Tarybos direktyvos 2006/112/EB taikymo taisyklės, susijusios su trečiųjų šalių, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi savitarpio pagalbos susitarimus, kurių taikymo sritis panaši į Tarybos direktyvos 2010/24/ES ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010, sąrašo sudarymu

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 369m straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | vidaus rinkos veikimas, globalizacija ir technologiniai pokyčiai lėmė smarkų elektroninės prekybos augimą, taigi ir nuotolinį prekių tiekimą ir paslaugų teikimą valstybėse narėse iš kitoje valstybėje narėje arba iš trečiųjų teritorijų ar trečiųjų šalių įsisteigusių tiekėjų; |
| --- | --- |

(1)

vidaus rinkos veikimas, globalizacija ir technologiniai pokyčiai lėmė smarkų elektroninės prekybos augimą, taigi ir nuotolinį prekių tiekimą ir paslaugų teikimą valstybėse narėse iš kitoje valstybėje narėje arba iš trečiųjų teritorijų ar trečiųjų šalių įsisteigusių tiekėjų;

| (2) | Direktyva 2006/112/EB buvo iš dalies pakeista direktyvomis (ES) 2017/2455 (2) ir (ES) 2019/1995 (3), kad pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistema būtų pritaikyta elektroninei prekybai, užtikrinant veiksmingą ir efektyvų PVM surinkimą kuo labiau sumažinant tiek apmokestinamiesiems asmenims, tiek mokesčių administratoriams tenkančią administracinę naštą, ir būtų modernizuota tarpvalstybinei įmonių e. prekybai su vartotojais taikoma PVM teisinė sistema; |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 2006/112/EB buvo iš dalies pakeista direktyvomis (ES) 2017/2455 (2) ir (ES) 2019/1995 (3), kad pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistema būtų pritaikyta elektroninei prekybai, užtikrinant veiksmingą ir efektyvų PVM surinkimą kuo labiau sumažinant tiek apmokestinamiesiems asmenims, tiek mokesčių administratoriams tenkančią administracinę naštą, ir būtų modernizuota tarpvalstybinei įmonių e. prekybai su vartotojais taikoma PVM teisinė sistema;

| (3) | pagal 369m straipsnio 1 dalies c punktą valstybės narės turi leisti bet kuriam apmokestinamajam asmeniui, kuris yra įsisteigęs trečiojoje šalyje, su kuria Sąjunga yra sudariusi savitarpio pagalbos susitarimą, kurio taikymo sritis panaši į Tarybos direktyvos 2010/24/ES (4) ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010 (5), naudoti specialią schemą, kai vykdoma nuotolinė prekyba prekėmis iš tos trečiosios šalies, ir nereikalauti, kad jam atstovautų Sąjungoje įsisteigęs tarpininkas; |
| --- | --- |

(3)

pagal 369m straipsnio 1 dalies c punktą valstybės narės turi leisti bet kuriam apmokestinamajam asmeniui, kuris yra įsisteigęs trečiojoje šalyje, su kuria Sąjunga yra sudariusi savitarpio pagalbos susitarimą, kurio taikymo sritis panaši į Tarybos direktyvos 2010/24/ES (4) ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010 (5), naudoti specialią schemą, kai vykdoma nuotolinė prekyba prekėmis iš tos trečiosios šalies, ir nereikalauti, kad jam atstovautų Sąjungoje įsisteigęs tarpininkas;

| (4) | 2018 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje (6); |
| --- | --- |

(4)

2018 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl administracinio bendradarbiavimo, kovos su sukčiavimu ir reikalavimų vykdymo pridėtinės vertės mokesčio srityje (6);

| (5) | to susitarimo taikymo sritis panaši į Direktyvos 2010/24/ES ir Reglamento (ES) Nr. 904/2010, nes juo nustatoma bendra bendradarbiavimo sistema, visų pirma keitimosi informacija srityje, kad už PVM teisės aktų taikymą atsakingos institucijos galėtų padėti viena kitai užtikrinti tų teisės aktų laikymąsi ir apsaugoti PVM pajamas. Be to, susitarimas padeda užtikrinti teisingą PVM apskaičiavimą, kovoti su sukčiavimu PVM ir vykdyti su PVM susijusius reikalavimus. Susitarime pateikiamos administracinio bendradarbiavimo ir pagalbos vykdant reikalavimus taisyklės ir procedūros, panašios į Direktyvoje 2010/24/ES ir Reglamente (ES) Nr. 904/2010 nustatytas taisykles ir procedūras, ir nustatomos kompetentingų institucijų tarpusavio pagalbos pareigos, lygiavertės Direktyvoje 2010/24/ES ir Reglamente (ES) Nr. 904/2010 nustatyto lygio pareigoms; |
| --- | --- |

(5)

to susitarimo taikymo sritis panaši į Direktyvos 2010/24/ES ir Reglamento (ES) Nr. 904/2010, nes juo nustatoma bendra bendradarbiavimo sistema, visų pirma keitimosi informacija srityje, kad už PVM teisės aktų taikymą atsakingos institucijos galėtų padėti viena kitai užtikrinti tų teisės aktų laikymąsi ir apsaugoti PVM pajamas. Be to, susitarimas padeda užtikrinti teisingą PVM apskaičiavimą, kovoti su sukčiavimu PVM ir vykdyti su PVM susijusius reikalavimus. Susitarime pateikiamos administracinio bendradarbiavimo ir pagalbos vykdant reikalavimus taisyklės ir procedūros, panašios į Direktyvoje 2010/24/ES ir Reglamente (ES) Nr. 904/2010 nustatytas taisykles ir procedūras, ir nustatomos kompetentingų institucijų tarpusavio pagalbos pareigos, lygiavertės Direktyvoje 2010/24/ES ir Reglamente (ES) Nr. 904/2010 nustatyto lygio pareigoms;

| (6) | todėl Norvegijos Karalystė turėtų būti įtraukta į sąrašą kaip trečioji šalis, su kuria Sąjunga yra sudariusi Direktyvos 2006/112/EB 369m straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą savitarpio pagalbos susitarimą; |
| --- | --- |

(6)

todėl Norvegijos Karalystė turėtų būti įtraukta į sąrašą kaip trečioji šalis, su kuria Sąjunga yra sudariusi Direktyvos 2006/112/EB 369m straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą savitarpio pagalbos susitarimą;

| (7) | atitinkamos esminės Direktyvos 2006/112/EB nuostatos taikomos nuo 2021 m. liepos 1 d., todėl tikslinga, kad šis sprendimas būtų taikomas nuo tos dienos; |
| --- | --- |

(7)

atitinkamos esminės Direktyvos 2006/112/EB nuostatos taikomos nuo 2021 m. liepos 1 d., todėl tikslinga, kad šis sprendimas būtų taikomas nuo tos dienos;

| (8) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Administracinio bendradarbiavimo nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Administracinio bendradarbiavimo nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Norvegijos Karalystė yra trečioji šalis, su kuria Sąjunga yra sudariusi savitarpio pagalbos susitarimą, kurio taikymo sritis panaši į Direktyvos 2010/24/ES ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2021 m. liepos 1 d.

Priimta Briuselyje 2021 m. birželio 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  
  2017 m. gruodžio 5 d. Tarybos direktyva (ES) 2017/2455, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB ir Direktyvos 2009/132/EB nuostatos, susijusios su tam tikromis pridėtinės vertės mokesčio prievolėmis, taikomomis paslaugų teikimui ir nuotolinei prekybai prekėmis (OL L 348, 2017 12 29, p. 7).

2

(3)  
  2019 m. lapkričio 21 d. Tarybos direktyva (ES) 2019/1995, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos, susijusios su nuotoline prekyba prekėmis ir tam tikromis šalies viduje tiekiamomis prekėmis (OL L 310, 2019 12 2, p. 1).

3

(4)  
  2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyva 2010/24/ES dėl savitarpio pagalbos vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis (OL L 84, 2010 3 31, p. 1).

4

(5)  
  2010 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 904/2010 dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (OL L 268, 2010 10 12, p. 1).

5

(6)  
  OL L 195, 2018 8 1, p. 3.

6

---