# Službeni list L 188/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 188 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.28. svibnja 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 188

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.28. svibnja 2021.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/847 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi Programa za suradnju u području oporezivanja Fiscalis i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1286/2013 | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/847 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi Programa za suradnju u području oporezivanja Fiscalis i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1286/2013

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) 2021/848 od 27. svibnja 2021. o provedbi Uredbe (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji | 18 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/849 оd 11. ožujka 2021. o izmjeni dijela 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa za potrebe njegove prilagodbe tehničkom i znanstvenom napretku (
  1
  ) | 27 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2021/850 оd 26. svibnja 2021. o izmjeni i ispravku Priloga II. i izmjeni prilogâ III., IV. i VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o kozmetičkim proizvodima (
  1
  ) | 44 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/851 оd 26. svibnja 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja | 52 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/852 оd 27. svibnja 2021. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000 i Uredbe Komisije (EZ) br. 847/2006 u pogledu isključivanja uvoza proizvoda podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine iz carinskih kvota | 54 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/853 оd 27. svibnja 2021. o produljenju odobrenja aktivne tvari Streptomyces soj K61 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (
  1
  ) | 56 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/854 оd 27. svibnja 2021. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije | 61 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/855 od 27. svibnja 2021. o izmjeni Odluke 2013/255/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Sirije | 90 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/856 оd 25. svibnja 2021. o utvrđivanju datuma na koji Ured europskog javnog tužitelja preuzima istražne zadaće i zadaće kaznenog progona | 100 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2021/857 оd 27. svibnja 2021. o izmjeni Odluke (EU, Euratom) 2021/625 u pogledu uključivanja određenih investicijskih društava u kriterije prihvatljivosti za članstvo u mreži primarnih trgovaca Unije | 103 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/858 оd 27. svibnja 2021. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2017/253 u pogledu uzbuna uzrokovanih ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i u svrhu otkrivanja kontakata putnika identificiranih s pomoću obrazaca za lociranje putnika (
  1
  ) | 106 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) 2021/848 od 27. svibnja 2021. o provedbi Uredbe (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

18

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/849 оd 11. ožujka 2021. o izmjeni dijela 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa za potrebe njegove prilagodbe tehničkom i znanstvenom napretku (
  1
  )

1

27

*

Uredba Komisije (EU) 2021/850 оd 26. svibnja 2021. o izmjeni i ispravku Priloga II. i izmjeni prilogâ III., IV. i VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o kozmetičkim proizvodima (
  1
  )

1

44

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/851 оd 26. svibnja 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja

52

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/852 оd 27. svibnja 2021. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000 i Uredbe Komisije (EZ) br. 847/2006 u pogledu isključivanja uvoza proizvoda podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine iz carinskih kvota

54

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/853 оd 27. svibnja 2021. o produljenju odobrenja aktivne tvari Streptomyces soj K61 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (
  1
  )

Streptomyces

1

56

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/854 оd 27. svibnja 2021. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije

61

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/855 od 27. svibnja 2021. o izmjeni Odluke 2013/255/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Sirije

90

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/856 оd 25. svibnja 2021. o utvrđivanju datuma na koji Ured europskog javnog tužitelja preuzima istražne zadaće i zadaće kaznenog progona

100

*

Odluka Komisije (EU) 2021/857 оd 27. svibnja 2021. o izmjeni Odluke (EU, Euratom) 2021/625 u pogledu uključivanja određenih investicijskih društava u kriterije prihvatljivosti za članstvo u mreži primarnih trgovaca Unije

103

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/858 оd 27. svibnja 2021. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2017/253 u pogledu uzbuna uzrokovanih ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i u svrhu otkrivanja kontakata putnika identificiranih s pomoću obrazaca za lociranje putnika (
  1
  )

1

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/1

---

UREDBA (EU) 2021/847 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 20. svibnja 2021.

o uspostavi Programa za suradnju u području oporezivanja „Fiscalis” i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1286/2013

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114. i 197.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Program Fiscalis 2020, koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i koji provodi Komisija u suradnji s državama članicama i pridruženim zemljama kao i programi koji su mu prethodili znatno su doprinijeli olakšavanju i jačanju suradnje među poreznim tijelima u Uniji. Porezna tijela zemalja sudionica prepoznala su dodanu vrijednost tih programa, među ostalim i u pogledu zaštite financijskih i gospodarskih interesa država članica i poreznih obveznika. S izazovima za sljedeće desetljeće može se uhvatiti u koštac samo ako države članice potraže rješenja izvan granica svojih administrativnih područja i intenzivno surađuju sa svojim partnerima. |
| --- | --- |

(1)

Program Fiscalis 2020, koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i koji provodi Komisija u suradnji s državama članicama i pridruženim zemljama kao i programi koji su mu prethodili znatno su doprinijeli olakšavanju i jačanju suradnje među poreznim tijelima u Uniji. Porezna tijela zemalja sudionica prepoznala su dodanu vrijednost tih programa, među ostalim i u pogledu zaštite financijskih i gospodarskih interesa država članica i poreznih obveznika. S izazovima za sljedeće desetljeće može se uhvatiti u koštac samo ako države članice potraže rješenja izvan granica svojih administrativnih područja i intenzivno surađuju sa svojim partnerima.

| (2) | Programom Fiscalis 2020 državama članicama pruža se okvir Unije unutar kojeg mogu razvijati aktivnosti suradnje. Taj okvir troškovno je učinkovitiji nego kada bi svaka država članica trebala uspostaviti svoje pojedinačne okvire suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi. Stoga je primjereno osigurati nastavak programa Fiscalis 2020 uspostavljanjem novog programa u istom području, programa Fiscalis („Program”). |
| --- | --- |

(2)

Programom Fiscalis 2020 državama članicama pruža se okvir Unije unutar kojeg mogu razvijati aktivnosti suradnje. Taj okvir troškovno je učinkovitiji nego kada bi svaka država članica trebala uspostaviti svoje pojedinačne okvire suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi. Stoga je primjereno osigurati nastavak programa Fiscalis 2020 uspostavljanjem novog programa u istom području, programa Fiscalis („Program”).

| (3) | Osiguravajući okvir za djelovanja kojim se podupire unutarnje tržište, potiče konkurentnost Unije i štite financijski i gospodarski interesi Unije i njezinih država članica, Program bi trebao doprinijeti: podupiranju porezne politike i provedbe zakonodavstva Unije koje se odnosi na oporezivanje; sprečavanju i suzbijanju poreznih prijevara, utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja i dvostrukog neoporezivanja; sprječavanju i smanjivanju nepotrebnih administrativnih opterećenja za građane i poduzeća u prekograničnim transakcijama; podupiranju pravednijih i učinkovitijih poreznih sustava; ostvarenju punog potencijala unutarnjeg tržišta i poticanju poštenog tržišnog natjecanja u Uniji; podupiranju zajedničkog pristupa Unije u međunarodnim forumima; podupiranju izgradnje administrativnih kapaciteta poreznih tijela, među ostalim i modernizacijom metoda izvješćivanja i revizije te podupiranju osposobljavanja osoblja poreznih tijela u tom pogledu. |
| --- | --- |

(3)

Osiguravajući okvir za djelovanja kojim se podupire unutarnje tržište, potiče konkurentnost Unije i štite financijski i gospodarski interesi Unije i njezinih država članica, Program bi trebao doprinijeti: podupiranju porezne politike i provedbe zakonodavstva Unije koje se odnosi na oporezivanje; sprečavanju i suzbijanju poreznih prijevara, utaje poreza, agresivnog poreznog planiranja i dvostrukog neoporezivanja; sprječavanju i smanjivanju nepotrebnih administrativnih opterećenja za građane i poduzeća u prekograničnim transakcijama; podupiranju pravednijih i učinkovitijih poreznih sustava; ostvarenju punog potencijala unutarnjeg tržišta i poticanju poštenog tržišnog natjecanja u Uniji; podupiranju zajedničkog pristupa Unije u međunarodnim forumima; podupiranju izgradnje administrativnih kapaciteta poreznih tijela, među ostalim i modernizacijom metoda izvješćivanja i revizije te podupiranju osposobljavanja osoblja poreznih tijela u tom pogledu.

| (4) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Program, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucijskog Sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(4)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za Program, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 18. Međuinstitucijskog Sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (5) | Kako bi se podržao proces pristupanja i pridruživanja trećih zemalja, Program bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja pristupnica i zemalja kandidatkinja, kao i potencijalnih kandidatkinja i partnerskih zemalja europske politike susjedstva ako su ispunjeni određeni uvjeti. Također bi mogao biti otvoren drugim trećim zemljama u skladu s uvjetima utvrđenima u posebnim sporazumima između Unije i tih zemalja koji obuhvaćaju njihovo sudjelovanje u bilo kojem programu Unije. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se podržao proces pristupanja i pridruživanja trećih zemalja, Program bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja pristupnica i zemalja kandidatkinja, kao i potencijalnih kandidatkinja i partnerskih zemalja europske politike susjedstva ako su ispunjeni određeni uvjeti. Također bi mogao biti otvoren drugim trećim zemljama u skladu s uvjetima utvrđenima u posebnim sporazumima između Unije i tih zemalja koji obuhvaćaju njihovo sudjelovanje u bilo kojem programu Unije.

| (6) | Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Financijskom uredbom utvrđuju se pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, nabavi, neizravnom upravljanju, financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći i nadoknadi troškova vanjskim stručnjacima.

| (7) | Djelovanja u okviru programa Fiscalis 2020 pokazala su se prikladnima te bi ih stoga trebalo zadržati. Kako bi se osigurala jednostavnija i fleksibilnija provedba Programa, a time i bolje ostvarivanje njegovih ciljeva, djelovanja bi trebalo definirati samo u pogledu ukupnih kategorija, s popisom oglednih primjera konkretnih aktivnosti, poput sastanaka i sličnih ad hoc događaja, uključujući, prema potrebi, prisutnost u službenim prostorijama i sudjelovanje u istražnim radnjama, strukturirane suradnje koja se temelji na projektima, uključujući, prema potrebi, zajedničke nadzore, te jačanja kapaciteta u području IT-a, uključujući, prema potrebi, pristup poreznih tijela međusobno povezanim registrima. Prema potrebi, djelovanja bi se trebala usredotočiti i na prioritetne teme kako bi se ispunili ciljevi Programa. Program bi s pomoću suradnje i izgradnje kapaciteta trebao također promicati i podupirati uvođenje i iskorištavanje inovacija radi daljnjeg poboljšavanja sposobnosti za provedbu osnovnih prioriteta u području oporezivanja. |
| --- | --- |

(7)

Djelovanja u okviru programa Fiscalis 2020 pokazala su se prikladnima te bi ih stoga trebalo zadržati. Kako bi se osigurala jednostavnija i fleksibilnija provedba Programa, a time i bolje ostvarivanje njegovih ciljeva, djelovanja bi trebalo definirati samo u pogledu ukupnih kategorija, s popisom oglednih primjera konkretnih aktivnosti, poput sastanaka i sličnih ad hoc događaja, uključujući, prema potrebi, prisutnost u službenim prostorijama i sudjelovanje u istražnim radnjama, strukturirane suradnje koja se temelji na projektima, uključujući, prema potrebi, zajedničke nadzore, te jačanja kapaciteta u području IT-a, uključujući, prema potrebi, pristup poreznih tijela međusobno povezanim registrima. Prema potrebi, djelovanja bi se trebala usredotočiti i na prioritetne teme kako bi se ispunili ciljevi Programa. Program bi s pomoću suradnje i izgradnje kapaciteta trebao također promicati i podupirati uvođenje i iskorištavanje inovacija radi daljnjeg poboljšavanja sposobnosti za provedbu osnovnih prioriteta u području oporezivanja.

| (8) | S obzirom na sve veću mobilnost poreznih obveznika, broj prekograničnih transakcija, internacionalizaciju financijskih instrumenata i posljedični povećani rizik od poreznih prijevara, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, pri čemu sve navedeno uvelike nadilazi granice Unije, prilagodbe ili proširenja europskih elektroničkih sustava radi suradnje s trećim zemljama koje nisu pridružene Programu i međunarodnim organizacijama mogli bi biti u interesu Unije ili država članica. Posebice, takvim prilagodbama ili proširenjima izbjegli bi se administrativno opterećenje i troškovi svojstveni razvoju i radu dvaju sličnih elektroničkih sustava za razmjenu informacija, jednog na razini Unije, a drugog na međunarodnoj razini. Stoga bi, ako je to opravdano navedenim interesom, takve prilagodbe ili proširenja trebali biti prihvatljivi za financiranje u okviru Programa. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na sve veću mobilnost poreznih obveznika, broj prekograničnih transakcija, internacionalizaciju financijskih instrumenata i posljedični povećani rizik od poreznih prijevara, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, pri čemu sve navedeno uvelike nadilazi granice Unije, prilagodbe ili proširenja europskih elektroničkih sustava radi suradnje s trećim zemljama koje nisu pridružene Programu i međunarodnim organizacijama mogli bi biti u interesu Unije ili država članica. Posebice, takvim prilagodbama ili proširenjima izbjegli bi se administrativno opterećenje i troškovi svojstveni razvoju i radu dvaju sličnih elektroničkih sustava za razmjenu informacija, jednog na razini Unije, a drugog na međunarodnoj razini. Stoga bi, ako je to opravdano navedenim interesom, takve prilagodbe ili proširenja trebali biti prihvatljivi za financiranje u okviru Programa.

| (9) | Imajući u vidu važnost globalizacije i važnost suzbijanja poreznih prijevara, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, Programom bi trebalo predvidjeti mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka u smislu članka 238. Financijske uredbe. Takvi vanjski stručnjaci uglavnom bi trebali biti predstavnici državnih tijela, uključujući predstavnike državnih tijela trećih zemalja koje nisu pridružene, među ostalim i najmanje razvijenih zemalja koje nisu pridružene, te predstavnici međunarodnih organizacija, gospodarskih subjekata, poreznih obveznika i civilnog društva. U tom kontekstu najmanje razvijenom zemljom trebala bi se smatrati treća zemlja ili područje koje nije dio EU-a, koji su prihvatljivi za primanje službene razvojne pomoći u skladu s relevantnim popisom koji je objavio Odbor za razvojnu pomoć Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj i na osnovi definicije najmanje razvijenih zemljama koju su utvrdili Ujedinjeni narodi. Izbor stručnjaka u stručne skupine trebao bi se temeljiti na Odluci Komisije od 30. svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije. U pogledu stručnjaka koji su imenovani u osobnom svojstvu kako bi nastupali neovisno u javnom interesu, Komisija bi trebala osigurati da su ti stručnjaci nepristrani, da ne postoji mogući sukob interesa s njihovim stručnim odgovornostima i da su informacije o njihovu izboru i sudjelovanju javno dostupne. |
| --- | --- |

(9)

Imajući u vidu važnost globalizacije i važnost suzbijanja poreznih prijevara, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, Programom bi trebalo predvidjeti mogućnost uključivanja vanjskih stručnjaka u smislu članka 238. Financijske uredbe. Takvi vanjski stručnjaci uglavnom bi trebali biti predstavnici državnih tijela, uključujući predstavnike državnih tijela trećih zemalja koje nisu pridružene, među ostalim i najmanje razvijenih zemalja koje nisu pridružene, te predstavnici međunarodnih organizacija, gospodarskih subjekata, poreznih obveznika i civilnog društva. U tom kontekstu najmanje razvijenom zemljom trebala bi se smatrati treća zemlja ili područje koje nije dio EU-a, koji su prihvatljivi za primanje službene razvojne pomoći u skladu s relevantnim popisom koji je objavio Odbor za razvojnu pomoć Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj i na osnovi definicije najmanje razvijenih zemljama koju su utvrdili Ujedinjeni narodi. Izbor stručnjaka u stručne skupine trebao bi se temeljiti na Odluci Komisije od 30. svibnja 2016. o uspostavi horizontalnih pravila o osnivanju i radu stručnih skupina Komisije. U pogledu stručnjaka koji su imenovani u osobnom svojstvu kako bi nastupali neovisno u javnom interesu, Komisija bi trebala osigurati da su ti stručnjaci nepristrani, da ne postoji mogući sukob interesa s njihovim stručnim odgovornostima i da su informacije o njihovu izboru i sudjelovanju javno dostupne.

| (10) | U skladu s obvezom Komisije da osigura koherentnost i pojednostavnjenje programâ financiranja, navedenom u njezinoj Komunikaciji od 19. listopada 2010. o preispitivanju proračuna EU-a, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako se djelovanjima predviđenima u okviru Programa nastoje ostvariti ciljevi koji su zajednički za različite instrumente financiranja, pri čemu se isključuje dvostruko financiranje. U djelovanjima u okviru Programa trebala bi se osigurati koherentnost u upotrebi sredstava Unije za potporu poreznoj politici i poreznim tijelima. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s obvezom Komisije da osigura koherentnost i pojednostavnjenje programâ financiranja, navedenom u njezinoj Komunikaciji od 19. listopada 2010. o preispitivanju proračuna EU-a, sredstva bi se trebala dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako se djelovanjima predviđenima u okviru Programa nastoje ostvariti ciljevi koji su zajednički za različite instrumente financiranja, pri čemu se isključuje dvostruko financiranje. U djelovanjima u okviru Programa trebala bi se osigurati koherentnost u upotrebi sredstava Unije za potporu poreznoj politici i poreznim tijelima.

| (11) | Radi troškovne učinkovitosti Programom bi trebalo iskoristiti moguće sinergije s drugim mjerama Unije u povezanim područjima, kao što su program Carina uspostavljen Uredbom (EU) 2021/444 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Program Unije za borbu protiv prijevara uspostavljen Uredbom (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Program jedinstvenog tržišta uspostavljen Uredbom (EU) 2021/690 Europskog parlamenta i Vijeća (8), Mehanizam za oporavak i otpornost uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Instrumenta za tehničku potporu uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/240 Europskog parlamenta i Vijeća (10). |
| --- | --- |

(11)

Radi troškovne učinkovitosti Programom bi trebalo iskoristiti moguće sinergije s drugim mjerama Unije u povezanim područjima, kao što su program Carina uspostavljen Uredbom (EU) 2021/444 Europskog parlamenta i Vijeća (6), Program Unije za borbu protiv prijevara uspostavljen Uredbom (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Program jedinstvenog tržišta uspostavljen Uredbom (EU) 2021/690 Europskog parlamenta i Vijeća (8), Mehanizam za oporavak i otpornost uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Instrumenta za tehničku potporu uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/240 Europskog parlamenta i Vijeća (10).

| (12) | Najveći dio proračuna u okviru Programa treba se iskoristiti za djelovanja za izgradnju kapaciteta u području informacijske tehnologije (IT). Stoga bi posebnim odredbama trebalo opisati i razlikovati zajedničke i nacionalne komponente europskih elektroničkih sustava. Nadalje, trebalo bi jasno definirati opseg djelovanjâ i odgovornosti Komisije i država članica. U mjeri u kojoj je to moguće, trebali bi postojati interoperabilnost između zajedničkih i nacionalnih komponenata europskih elektroničkih sustava te sinergije s drugim elektroničkim sustavima relevantnih programa Unije. |
| --- | --- |

(12)

Najveći dio proračuna u okviru Programa treba se iskoristiti za djelovanja za izgradnju kapaciteta u području informacijske tehnologije (IT). Stoga bi posebnim odredbama trebalo opisati i razlikovati zajedničke i nacionalne komponente europskih elektroničkih sustava. Nadalje, trebalo bi jasno definirati opseg djelovanjâ i odgovornosti Komisije i država članica. U mjeri u kojoj je to moguće, trebali bi postojati interoperabilnost između zajedničkih i nacionalnih komponenata europskih elektroničkih sustava te sinergije s drugim elektroničkim sustavima relevantnih programa Unije.

| (13) | Trenutačno ne postoji obveza izrade višegodišnjeg strateškog plana za oporezivanje s ciljem stvaranja koherentnog i interoperabilnog elektroničkog okruženja za oporezivanje u Uniji. Kako bi se osiguralo da su djelovanja za izgradnju kapaciteta u području IT-a koherentna i koordinirana, Programom bi trebalo predvidjeti obvezu izrade takvog plana, odnosno alata za planiranje koji bi trebao biti usklađen s relevantnim pravnim aktima Unije i ne bi trebao premašivati obveze koje proizlaze iz relevantnih pravnih akata Unije. |
| --- | --- |

(13)

Trenutačno ne postoji obveza izrade višegodišnjeg strateškog plana za oporezivanje s ciljem stvaranja koherentnog i interoperabilnog elektroničkog okruženja za oporezivanje u Uniji. Kako bi se osiguralo da su djelovanja za izgradnju kapaciteta u području IT-a koherentna i koordinirana, Programom bi trebalo predvidjeti obvezu izrade takvog plana, odnosno alata za planiranje koji bi trebao biti usklađen s relevantnim pravnim aktima Unije i ne bi trebao premašivati obveze koje proizlaze iz relevantnih pravnih akata Unije.

| (14) | Ovu bi Uredbu trebalo provoditi s pomoću programâ rada. S obzirom na srednjoročnu i dugoročnu prirodu ciljeva koji se nastoje postići i oslanjajući se na s vremenom stečeno iskustvo, programima rada trebalo bi moći obuhvatiti nekoliko godina. Prelaskom s godišnjih na višegodišnje programe rada, od kojih bi svaki trebao obuhvatiti najviše tri godine, smanjilo bi se administrativno opterećenje i za Komisiju i za države članice. |
| --- | --- |

(14)

Ovu bi Uredbu trebalo provoditi s pomoću programâ rada. S obzirom na srednjoročnu i dugoročnu prirodu ciljeva koji se nastoje postići i oslanjajući se na s vremenom stečeno iskustvo, programima rada trebalo bi moći obuhvatiti nekoliko godina. Prelaskom s godišnjih na višegodišnje programe rada, od kojih bi svaki trebao obuhvatiti najviše tri godine, smanjilo bi se administrativno opterećenje i za Komisiju i za države članice.

| (15) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11). |
| --- | --- |

(15)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

| (16) | Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (12) trebalo bi provesti evaluaciju ovog Programa na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Programa u praksi. Međuevaluacijama i završnom evaluacijom, koje bi se trebale provesti najkasnije četiri godine nakon početka provedbe odnosno dovršetka Programa, trebalo bi se doprinijeti postupku odlučivanja za sljedeće višegodišnje financijske okvire. Međuevaluacijama i završnom evaluacijom također bi trebalo otkloniti preostale prepreke za ostvarivanje ciljeva Programa i dati prijedloge za najbolje prakse. Uz međuevaluacije i završnu evaluaciju, kao dio sustava za izvješćivanje o uspješnosti, trebalo bi izdavati godišnja izvješća o napretku kako bi se pratio postignuti napredak. Ta izvješća trebala bi uključivati sažetak stečenog iskustva i, prema potrebi, prepreka s kojima se suočilo, u kontekstu aktivnosti Programa koje su provedene u relevantnoj godini. |
| --- | --- |

(16)

Na temelju stavaka 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (12) trebalo bi provesti evaluaciju ovog Programa na temelju informacija prikupljenih u skladu sa specifičnim zahtjevima u pogledu praćenja, izbjegavajući pritom administrativno opterećenje, osobito za države članice, i prekomjerne propise. Prema potrebi, ti zahtjevi trebali bi uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Programa u praksi. Međuevaluacijama i završnom evaluacijom, koje bi se trebale provesti najkasnije četiri godine nakon početka provedbe odnosno dovršetka Programa, trebalo bi se doprinijeti postupku odlučivanja za sljedeće višegodišnje financijske okvire. Međuevaluacijama i završnom evaluacijom također bi trebalo otkloniti preostale prepreke za ostvarivanje ciljeva Programa i dati prijedloge za najbolje prakse. Uz međuevaluacije i završnu evaluaciju, kao dio sustava za izvješćivanje o uspješnosti, trebalo bi izdavati godišnja izvješća o napretku kako bi se pratio postignuti napredak. Ta izvješća trebala bi uključivati sažetak stečenog iskustva i, prema potrebi, prepreka s kojima se suočilo, u kontekstu aktivnosti Programa koje su provedene u relevantnoj godini.

| (17) | Komisija bi trebala redovito organizirati seminare poreznih tijela na kojima predstavnici država članica korisnica raspravljaju o problemima i predlagati moguća poboljšanja povezana s ciljevima Programa, uključujući razmjenu informacija među poreznim tijelima. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi trebala redovito organizirati seminare poreznih tijela na kojima predstavnici država članica korisnica raspravljaju o problemima i predlagati moguća poboljšanja povezana s ciljevima Programa, uključujući razmjenu informacija među poreznim tijelima.

| (18) | Kako bi se primjereno odgovorilo na promjene u prioritetima porezne politike, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s izmjenom popisa pokazatelja za mjerenje ostvarenja specifičnih ciljeva Programa i dopunjavanjem ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se primjereno odgovorilo na promjene u prioritetima porezne politike, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s izmjenom popisa pokazatelja za mjerenje ostvarenja specifičnih ciljeva Programa i dopunjavanjem ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (19) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13) i uredbama Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (14), br. 2185/96 (15) i (EU) 2017/1939 (16), financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potrebni pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu, i u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(19)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13) i uredbama Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (14), br. 2185/96 (15) i (EU) 2017/1939 (16), financijski interesi Unije trebaju biti zaštićeni razmjernim mjerama, među ostalim mjerama koje se odnose na sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istraživanje nepravilnosti, uključujući prijevare, na povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, na izricanje administrativnih sankcija. Osobito, u skladu s uredbama (Euratom, EZ) br. 2185/96 i (EU, Euratom) br. 883/2013 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije. Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) ovlašten je, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, provoditi istrage i kazneni progon kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako su predviđena u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (17). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili svaki subjekt koji prima sredstva Unije treba u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti potrebna prava i potrebni pristup Komisiji, OLAF-u, Revizorskom sudu, i u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, EPPO-u, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava.

| (20) | Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru (18), kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene na temelju tog sporazuma. Treće zemlje također mogu sudjelovati na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo unijeti posebnu odredbu kojom se od trećih zemalja zahtijeva da dodijele odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti. |
| --- | --- |

(20)

Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru (18), kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene na temelju tog sporazuma. Treće zemlje također mogu sudjelovati na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo unijeti posebnu odredbu kojom se od trećih zemalja zahtijeva da dodijele odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti.

| (21) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se osobito određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravne provedbe te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije. |
| --- | --- |

(21)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. UFEU-a. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se osobito određuje postupak donošenja i izvršenja proračuna s pomoću bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravne provedbe te predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a uključuju i opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije.

| (22) | Vrste financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i postignu rezultate, uzimajući u obzir osobito trošak kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. Taj izbor trebao bi uključivati razmatranje uporabe jednokratnih iznosa, financiranja uz primjenu paušalne stope i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. Prihvatljive troškove trebalo bi odrediti upućivanjem na prirodu prihvatljivih djelovanja. Pokrivanje troškova putovanja, smještaja i dnevnica za sudionike sastanaka i sličnih ad hoc događanja te pokrivanje troškova povezanih s organizacijom događanja od iznimne je važnosti za osiguravanje sudjelovanja nacionalnih stručnjaka i poreznih tijela u zajedničkim djelovanjima. |
| --- | --- |

(22)

Vrste financiranja i načine izvršenja u okviru ove Uredbe trebalo bi odabrati na temelju njihove sposobnosti da ostvare specifične ciljeve djelovanjâ i postignu rezultate, uzimajući u obzir osobito trošak kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. Taj izbor trebao bi uključivati razmatranje uporabe jednokratnih iznosa, financiranja uz primjenu paušalne stope i jediničnih troškova te financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. Prihvatljive troškove trebalo bi odrediti upućivanjem na prirodu prihvatljivih djelovanja. Pokrivanje troškova putovanja, smještaja i dnevnica za sudionike sastanaka i sličnih ad hoc događanja te pokrivanje troškova povezanih s organizacijom događanja od iznimne je važnosti za osiguravanje sudjelovanja nacionalnih stručnjaka i poreznih tijela u zajedničkim djelovanjima.

| (23) | U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva mogu se dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli bilo kakvi poremećaji u potpori Unije koji bi mogli nanijeti štetu interesima Unije, u odluci o financiranju trebalo bi biti moguće predvidjeti, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. i samo u propisno opravdanim slučajevima, da su aktivnosti i troškovi prihvatljivi od početka financijske godine 2021., čak i ako su provedeni i nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

(23)

U skladu s člankom 193. stavkom 2. Financijske uredbe bespovratna sredstva mogu se dodijeliti za djelovanje koje je već započelo, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva može dokazati da je s djelovanjem bilo potrebno započeti prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Međutim, troškovi koji su nastali prije datuma podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva nisu prihvatljivi, osim u propisno opravdanim iznimnim slučajevima. Kako bi se izbjegli bilo kakvi poremećaji u potpori Unije koji bi mogli nanijeti štetu interesima Unije, u odluci o financiranju trebalo bi biti moguće predvidjeti, tijekom ograničenog razdoblja na početku višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. i samo u propisno opravdanim slučajevima, da su aktivnosti i troškovi prihvatljivi od početka financijske godine 2021., čak i ako su provedeni i nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva.

| (24) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njezina opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(24)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njezina opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (25) | Uredbu (EU) br. 1286/2013 trebalo bi stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(25)

Uredbu (EU) br. 1286/2013 trebalo bi stoga staviti izvan snage.

| (26) | Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021., |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se osigurao kontinuitet pružanja potpore u relevantnom području politike i omogućila provedba od početka višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu te bi se trebala primjenjivati s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2021.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja Program za suradnju u području oporezivanja „Fiscalis” („Program”) za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

Ovom se Uredbom utvrđuju ciljevi Programa, njegov proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za pružanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „oporezivanje” znači pitanja, uključujući osmišljavanje, upravljanje, izvršavanje i poštovanje, koja se odnose na sljedeće poreze i carine:






  (a) | porez na dodanu vrijednost kako je predviđen u Direktivi Vijeća 2006/112/EZ (19); |
| --- | --- | --- |

1.

„oporezivanje” znači pitanja, uključujući osmišljavanje, upravljanje, izvršavanje i poštovanje, koja se odnose na sljedeće poreze i carine:

(a)

porez na dodanu vrijednost kako je predviđen u Direktivi Vijeća 2006/112/EZ (19);

19

| (b) | trošarine na alkohol kako su predviđene u Direktivi Vijeća 92/83/EEZ (20); |
| --- | --- |

(b)

trošarine na alkohol kako su predviđene u Direktivi Vijeća 92/83/EEZ (20);

20

| (c) | trošarine na duhanske proizvode kako su predviđene u Direktivi Vijeća 2011/64/EU (21); |
| --- | --- |

(c)

trošarine na duhanske proizvode kako su predviđene u Direktivi Vijeća 2011/64/EU (21);

21

| (d) | poreze na energente i električnu energiju kako su predviđeni u Direktivi Vijeća 2003/96/EZ (22); |
| --- | --- |

(d)

poreze na energente i električnu energiju kako su predviđeni u Direktivi Vijeća 2003/96/EZ (22);

22

| (e) | druge poreze i carine iz članka 2. stavka 1. točke (a) Direktive Vijeća 2010/24/EU (23) u mjeri u kojoj su oni relevantni za unutarnje tržište i za administrativnu suradnju među državama članicama; |
| --- | --- |

(e)

druge poreze i carine iz članka 2. stavka 1. točke (a) Direktive Vijeća 2010/24/EU (23) u mjeri u kojoj su oni relevantni za unutarnje tržište i za administrativnu suradnju među državama članicama;

23

| 2. | „porezna tijela” znači javna tijela i druga tijela koja su odgovorna za oporezivanje ili aktivnosti povezane s porezima; |
| --- | --- |

2.

„porezna tijela” znači javna tijela i druga tijela koja su odgovorna za oporezivanje ili aktivnosti povezane s porezima;

| 3. | „europski elektronički sustav” znači elektronički sustav potreban za oporezivanje i za provedbu zadaća poreznih tijela. |
| --- | --- |

3.

„europski elektronički sustav” znači elektronički sustav potreban za oporezivanje i za provedbu zadaća poreznih tijela.

Članak 3.

Ciljevi Programa

1.   Opći su ciljevi Programa pružanje potpore poreznim tijelima i oporezivanju kako bi se poboljšalo funkcioniranje unutarnjeg tržišta, poticanje konkurentnosti Unije i poštenog tržišnog natjecanja u Uniji, zaštita financijskih i gospodarskih interesa Unije i njezinih država članica, među ostalim i od poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, te poboljšanje prikupljanja poreza.

2.   Specifični su ciljevi Programa pružanje potpore poreznoj politici i provedbi zakonodavstva Unije koje se odnosi na oporezivanje, poticanje suradnje među poreznim tijelima, među ostalim i razmjene poreznih informacija, i pružanje potpore izgradnji administrativnih kapaciteta, među ostalim i u pogledu razvoja ljudskih resursa, te razvoj i rad europskih elektroničkih sustava.

Članak 4.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa u razdoblju 2021.–2027. iznosi 269 000 000 EUR u tekućim cijenama.

2.   Iznosom iz stavka 1. mogu se također pokrivati troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti upravljanja Programom te evaluaciju ostvarenja njegovih ciljeva. Osim toga, tim iznosom mogu se pokrivati troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, informacijskim i komunikacijskim djelovanjima, ako su povezani s ciljevima Programa, kao i troškovi povezani s mrežama informacijske tehnologije koje su usredotočene na obradu i razmjenu informacija, uključujući korporativne alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Programom.

Članak 5.

Treće zemlje pridružene Programu

Program je otvoren za sudjelovanje sljedećih trećih zemalja:

| (a) | zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja, u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(a)

zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja, u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (b) | zemalja obuhvaćenih europskom politikom susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja, ako su te zemlje dosegnule dovoljnu razinu približavanja relevantnog zakonodavstva i administrativnih metoda onima Unije; |
| --- | --- |

(b)

zemalja obuhvaćenih europskom politikom susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili u sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja, ako su te zemlje dosegnule dovoljnu razinu približavanja relevantnog zakonodavstva i administrativnih metoda onima Unije;

| (c) | ostalih trećih zemalja, u skladu s uvjetima utvrđenim u posebnom sporazumu o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije pod uvjetom da se tim sporazumom:






  i. | osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosâ treće zemlje koja sudjeluje u programima Unije i koristi za tu treću zemlju; |
| --- | --- | --- |

(c)

ostalih trećih zemalja, u skladu s uvjetima utvrđenim u posebnom sporazumu o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije pod uvjetom da se tim sporazumom:

i.

osigurava pravedna ravnoteža u pogledu doprinosâ treće zemlje koja sudjeluje u programima Unije i koristi za tu treću zemlju;

| ii. | utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe, i administrativnim troškovima tih programa; |
| --- | --- |

ii.

utvrđuju uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa za pojedinačne programe, i administrativnim troškovima tih programa;

| iii. | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za donošenje odluka u pogledu Programa; |
| --- | --- |

iii.

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za donošenje odluka u pogledu Programa;

| iv. | jamče prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i štiti svoje financijske interese. |
| --- | --- |

iv.

jamče prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i štiti svoje financijske interese.

Doprinosi iz prvog stavka točke (c) podtočke ii. čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe;

Članak 6.

Provedba i oblici financiranja sredstvima Unije

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom.

2.   Programom se može pružati financiranje u bilo kojem od oblika utvrđenih u Financijskoj uredbi, posebice s pomoću bespovratnih sredstava, nagrada, nabave te povrata putnih troškova i dnevnica vanjskih stručnjaka.

POGLAVLJE II.

Prihvatljivost

Članak 7.

Prihvatljiva djelovanja

1.   Za financiranje su prihvatljiva samo djelovanja koja se provode radi ostvarivanja ciljeva utvrđenih u članku 3.

2.   Djelovanja iz stavka 1. uključuju sljedeće:

| (a) | sastanke i slične ad hoc događaje; |
| --- | --- |

(a)

sastanke i slične ad hoc događaje;

| (b) | strukturiranu suradnju koja se temelji na projektima; |
| --- | --- |

(b)

strukturiranu suradnju koja se temelji na projektima;

| (c) | djelovanja za izgradnju kapaciteta u području IT-a, posebno za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava; |
| --- | --- |

(c)

djelovanja za izgradnju kapaciteta u području IT-a, posebno za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava;

| (d) | djelovanja za razvoj ljudskih resursa i druga djelovanja za izgradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

(d)

djelovanja za razvoj ljudskih resursa i druga djelovanja za izgradnju kapaciteta;

| (e) | potporna djelovanja i druga djelovanja, uključujući:






  i. | priprema studija i drugih relevantnih pisanih materijala; |
| --- | --- | --- |

(e)

potporna djelovanja i druga djelovanja, uključujući:

i.

priprema studija i drugih relevantnih pisanih materijala;

| ii. | inovacijske aktivnosti, posebno potvrđivanje koncepata, pilot-projekte i inicijative izrade prototipa; |
| --- | --- |

ii.

inovacijske aktivnosti, posebno potvrđivanje koncepata, pilot-projekte i inicijative izrade prototipa;

| iii. | zajednički izrađena komunikacijska djelovanja; |
| --- | --- |

iii.

zajednički izrađena komunikacijska djelovanja;

| iv. | sva ostala relevantna djelovanja predviđena u programima rada iz članka 13. koja su potrebna za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u članku 3. ili služe kao potpora tim ciljevima. |
| --- | --- |

iv.

sva ostala relevantna djelovanja predviđena u programima rada iz članka 13. koja su potrebna za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u članku 3. ili služe kao potpora tim ciljevima.

Prilog I. sadržava netaksativni popis mogućih oblika relevantnih djelovanja kako su navedena u prvom podstavku točkama (a), (b) i (d).

Prilog III. sadržava netaksativni popis prioritetnih tema za djelovanja.

3.   Kada su od interesa za Uniju ili države članice, za financiranje su prihvatljiva djelovanja koja se sastoje od izrade i funkcioniranja prilagodbi ili proširenja zajedničkih komponenti europskih elektroničkih sustava radi suradnje s trećim zemljama koje nisu pridružene Programu ili međunarodnim organizacijama. Komisija uspostavlja potrebne administrativne mehanizme kojima se može predvidjeti da dotične treće strane financijski doprinose tim djelovanjima.

4.   Ako se djelovanje za izgradnju kapaciteta u području IT-a, kako je navedeno u stavku 2. prvom podstavku točki (c) ovog članka, odnosi na razvoj i rad europskih elektroničkih sustava, za financiranje u okviru Programa prihvatljivi su samo troškovi povezani s odgovornostima dodijeljenima Komisiji na temelju članka 11. stavka 2. Države članice snose troškove povezane s odgovornostima koje su im dodijeljene u skladu s člankom 11. stavkom 3.

Članak 8.

Sudjelovanje vanjskih stručnjaka

1.   Ako je to korisno za dovršetak djelovanja kojim se provode ciljevi Programa utvrđeni u članku 3., u takvom djelovanju mogu, u svojstvu vanjskih stručnjaka, sudjelovati predstavnici državnih tijela, među ostalim i državnih tijela iz trećih zemalja koje nisu pridružene Programu, među ostalim i iz najmanje razvijenih zemalja te, prema potrebi, predstavnici međunarodnih i drugih relevantnih organizacija, predstavnici gospodarskih subjekata, predstavnici organizacija koje zastupaju gospodarske subjekte te predstavnici civilnog društva.

2.   Troškovi vanjskih stručnjaka iz stavka 1. ovog članka prihvatljivi su za naknadu troškova u okviru Programa u skladu s člankom 238. Financijske uredbe.

3.   Komisija na ad hoc osnovi i prema potrebama odabire vanjske stručnjake iz stavka 1., među ostalim i iz redova stručnjaka koje predlažu države članice, na temelju njihovih vještina, iskustva i znanja relevantnih za konkretno djelovanje.

Komisija procjenjuje, među ostalim, nepristranost tih vanjskih stručnjaka i nepostojanje sukoba interesa s njihovim stručnim odgovornostima.

POGLAVLJE III.

Bespovratna sredstva

Članak 9.

Dodjela, komplementarnost i kombinirano financiranje

1.   Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se i njima se upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

2.   Za djelovanje za koje je primljen doprinos iz drugog programa Unije može se primiti doprinos i iz Programa, pod uvjetom da se različitim doprinosima ne pokrivaju isti troškovi. Na odgovarajući doprinos djelovanju primjenjuju se pravila svakog programa Unije iz kojeg je taj doprinos dobiven. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno, u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu.

3.   U skladu s člankom 195. prvim stavkom točkom (f) Financijske uredbe bespovratna sredstva dodjeljuju se bez poziva za podnošenje prijedlogâ ako su prihvatljivi subjekti porezna tijela država članica i trećih zemalja pridruženih Programu kako je navedeno u članku 5. ove Uredbe, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 5. ove Uredbe.

4.   U skladu s člankom 193. stavkom 2. drugim podstavkom točkom (a) Financijske uredbe, u propisno opravdanim slučajevima u odluci o financiranju i tijekom ograničenog razdoblja, aktivnosti koje se podupiru na temelju ove Uredbe i s njima povezani troškovi mogu se smatrati prihvatljivima od 1. siječnja 2021. čak i ako su provedeni i nastali prije podnošenja zahtjeva za bespovratna sredstva.

Članak 10.

Stopa sufinanciranja

1.   Odstupajući od članka 190. Financijske uredbe, iz Programa se može financirati do 100 % prihvatljivih troškova pojedinog djelovanja.

2.   Primjenjiva stopa sufinanciranja za djelovanja za koja je potrebna dodjela bespovratnih sredstava određuje se u godišnjim programima rada iz članka 13.

POGLAVLJE IV.

Posebne odredbe za djelovanja za izgradnju kapaciteta u području IT-a

Članak 11.

Odgovornosti

1.   Komisija i države članice zajednički osiguravaju razvoj i rad europskih elektroničkih sustava navedenih u višegodišnjem strateškom planu za oporezivanje iz članka 12. („MASP-T”), uključujući osmišljavanje, specifikacije, ispitivanje sukladnosti, uvođenje, održavanje, razvoj, sigurnost, osiguravanje kvalitete i kontrolu kvalitete tih sustava.

2.   Komisija posebno osigurava sljedeće:

| (a) | razvoj i rad zajedničkih komponenti uspostavljenih u okviru MASP-T-a; |
| --- | --- |

(a)

razvoj i rad zajedničkih komponenti uspostavljenih u okviru MASP-T-a;

| (b) | sveukupnu koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava s ciljem njihove operabilnosti, međusobne povezanosti i neprekidnog poboljšavanja te njihove usklađene provedbe; |
| --- | --- |

(b)

sveukupnu koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava s ciljem njihove operabilnosti, međusobne povezanosti i neprekidnog poboljšavanja te njihove usklađene provedbe;

| (c) | koordinaciju europskih elektroničkih sustava na razini Unije s ciljem njihova promicanja i provedbe na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(c)

koordinaciju europskih elektroničkih sustava na razini Unije s ciljem njihova promicanja i provedbe na nacionalnoj razini;

| (d) | koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava u pogledu njihove interakcije s trećim stranama, izuzev djelovanja osmišljenih za ispunjavanje nacionalnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(d)

koordinaciju razvoja i rada europskih elektroničkih sustava u pogledu njihove interakcije s trećim stranama, izuzev djelovanja osmišljenih za ispunjavanje nacionalnih zahtjeva;

| (e) | koordinaciju europskih elektroničkih sustava s drugim relevantnim djelovanjima na razini Unije koja se odnose na e-upravu na razini Unije. |
| --- | --- |

(e)

koordinaciju europskih elektroničkih sustava s drugim relevantnim djelovanjima na razini Unije koja se odnose na e-upravu na razini Unije.

3.   Svaka država članica posebno osigurava sljedeće:

| (a) | razvoj i rad nacionalnih komponenti uspostavljenih u okviru MASP-T-a; |
| --- | --- |

(a)

razvoj i rad nacionalnih komponenti uspostavljenih u okviru MASP-T-a;

| (b) | koordinaciju razvoja i rada nacionalnih komponenti europskih elektroničkih sustava na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

koordinaciju razvoja i rada nacionalnih komponenti europskih elektroničkih sustava na nacionalnoj razini;

| (c) | koordinaciju europskih elektroničkih sustava s drugim relevantnim djelovanjima na nacionalnoj razini koja se odnose na e-upravu; |
| --- | --- |

(c)

koordinaciju europskih elektroničkih sustava s drugim relevantnim djelovanjima na nacionalnoj razini koja se odnose na e-upravu;

| (d) | redovito dostavljanje informacija Komisiji o mjerama koje je poduzela kako bi svojim tijelima i gospodarskim subjektima omogućila da potpuno iskoriste europske elektroničke sustave; |
| --- | --- |

(d)

redovito dostavljanje informacija Komisiji o mjerama koje je poduzela kako bi svojim tijelima i gospodarskim subjektima omogućila da potpuno iskoriste europske elektroničke sustave;

| (e) | provedba europskih elektroničkih sustava na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(e)

provedba europskih elektroničkih sustava na nacionalnoj razini.

Članak 12.

Višegodišnji strateški plan za oporezivanje

1.   Komisija i države članice izrađuju višegodišnji strateški plan za oporezivanje (MASP-T) te ga redovito ažuriraju. MASP-T mora biti usklađen s relevantnim pravnim aktima Unije. U njemu se navode sve zadaće relevantne za razvoj i rad europskih elektroničkih sustava te razvrstava svaki europski elektronički sustav ili dio takvog europskog elektroničkog sustava, kao što su:

| (a) | zajednička komponenta, što znači komponenta europskih elektroničkih sustava razvijena na razini Unije koja je dostupna svim državama članicama ili koju je Komisija utvrdila kao zajedničku komponentu zbog učinkovitosti, sigurnosti i racionalizacije; |
| --- | --- |

(a)

zajednička komponenta, što znači komponenta europskih elektroničkih sustava razvijena na razini Unije koja je dostupna svim državama članicama ili koju je Komisija utvrdila kao zajedničku komponentu zbog učinkovitosti, sigurnosti i racionalizacije;

| (b) | nacionalna komponenta, što znači komponenta europskih elektroničkih sustava razvijena na nacionalnoj razini koja je dostupna u državi članici koja ju je izradila ili je doprinijela njezinoj zajedničkoj izradi; ili |
| --- | --- |

(b)

nacionalna komponenta, što znači komponenta europskih elektroničkih sustava razvijena na nacionalnoj razini koja je dostupna u državi članici koja ju je izradila ili je doprinijela njezinoj zajedničkoj izradi; ili

| (c) | kombinacije komponenata iz točaka (a) i (b). |
| --- | --- |

(c)

kombinacije komponenata iz točaka (a) i (b).

2.   MASP-T također obuhvaća inovacijska djelovanja i pilot-djelovanja te popratnu metodologiju i popratne alate u vezi s europskim elektroničkim sustavima.

3.   Države članice obavješćuju Komisiju o dovršetku svake zadaće koja im je dodijeljena u okviru MASP-T-a. One također redovito izvješćuju Komisiju o napretku u ispunjavanju svojih zadaća.

4.   Države članice najkasnije do 31. ožujka svake godine dostavljaju Komisiji godišnja izvješća o napretku u provedbi MASP-T-a u razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca prethodne godine. Ta se godišnja izvješća temelje na prethodno utvrđenom formatu.

5.   Najkasnije do 31. listopada svake godine Komisija izrađuje konsolidirano izvješće na temelju godišnjih izvješća iz stavka 4., u kojem procjenjuje napredak Komisije i država članica u provedbi MASP-T-a, te objavljuje to izvješće.

POGLAVLJE V.

Programiranje, praćenje, evaluacija i kontrola

Članak 13.

Program rada

1.   Program se provodi s pomoću višegodišnjih programa rada kako je navedeno u članku 110. stavku 2. Financijske uredbe.

2.   Komisija provedbenim aktima donosi višegodišnje programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 18. stavka 2.

Članak 14.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarenju specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. navedeni su u Prilogu II.

2.   Kako bi se osigurala djelotvorna procjena napretka Programa prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 17. kako bi izmijenila Prilog II. radi preispitivanja ili nadopune pokazatelja, kada se to smatra potrebnim, te kako bi dopunila ovu Uredbu odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe i rezultatâ Programa prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. U tu se svrhu za primatelje sredstava Unije uvode razmjerni zahtjevi u pogledu izvješćivanja.

Članak 15.

Evaluacija

1.   Evaluacije Programa provode se kako bi se njihovi rezultati pravodobno uzeli u obzir tijekom procesa donošenja odluka. Komisija objavljuje evaluacije.

2.   Komisija provodi međuevaluaciju Programa nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, ali najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa.

3.   Na kraju provedbe Programa, ali najkasnije četiri godine nakon isteka razdoblja navedenog u članku 1. Komisija provodi završnu evaluaciju Programa.

4.   Komisija zaključke međuevaluacija i završne evaluacije, zajedno sa svojim primjedbama, dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija.

Članak 16.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako treća zemlja sudjeluje u Programu prema odluci donesenoj na temelju međunarodnog sporazuma ili sudjeluje na temelju bilo kojeg drugog pravnog instrumenta, ta treća zemlja odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, OLAF-u i Revizorskom sudu dodjeljuje potrebna prava i potreban pristup koji se zahtijevaju za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti. Kada je riječ o OLAF-u, takva prava uključuju pravo provedbe istraga, među ostalim provjera i inspekcija na terenu, kako je predviđeno u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013.

POGLAVLJE VI.

Izvršavanje delegiranja ovlasti i postupak odbora

Članak 17.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 14. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 14. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 14. stavka 2. stupa na snagu ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 18.

Postupak Odbora

1.   Komisiji pomaže odbor pod nazivom „Odbor programa Fiscalis”. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

POGLAVLJE VII.

Informiranje, komunikacija i promidžba

Članak 19.

Informiranje, komunikacija i promidžba

1.   Primatelji sredstava Unije priznaju podrijetlo i osiguravaju vidljivost tih sredstava, posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata, pružanjem koherentnih, djelotvornih i razmjernih ciljanih informacija različitoj publici, među ostalim medijima i javnosti.

2.   Komisija provodi informacijska i komunikacijska djelovanja koja se odnose na Program na djelovanja poduzeta na temelju Programa i na postignute rezultate. Financijska sredstva dodijeljena Programu također doprinose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije, ako se ti prioriteti odnose na ciljeve iz članka 3.

POGLAVLJE VIII.

Prijelazne i završne odredbe

Članak 20.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EU) br. 1286/2013 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

Članak 21.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu djelovanja započetih na temelju Uredbe (EU) br. 1286/2013, koja se nastavlja primjenjivati na ta djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Iz financijske omotnice za Program mogu se također pokriti troškovi tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni radi osiguravanja prijelaza između Programa i mjera donesenih na temelju Uredbe (EU) br. 1286/2013.

3.   Ako je to potrebno, odobrena sredstva mogu se unijeti u proračun Unije nakon 2027. radi pokrivanja troškova predviđenih u članku 4. stavku 2. kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima koja nisu dovršena do 31. prosinca 2027.

Članak 22.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 2021.

Za Europski parlament

Predsjednik

D.M. SASSOLI

Za Vijeće

Predsjednica

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  SL C 62, 15.2.2019., str. 118.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 17. travnja 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 10. svibnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu). Stajalište Europskog parlamenta od 19. svibnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o donošenju akcijskog programa za poboljšanje rada poreznih sustava u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Fiscalis 2020) i ukidanju Odluke br. 1482/2007/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 25.).

3

(4)  
  SL L 433I, 22.12.2020., str. 28.

4

(5)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/444 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2021. o uspostavi programa Carina za suradnju u području carine i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1294/2013 (SL L 87, 15.3.2021., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Programa Unije za borbu protiv prijevara i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 250/2014 (SL L 172, 17.5.2021., str. 110.).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/690 europskog parlamenta i vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa za unutarnje tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, područje bilja, životinja, hrane i hrane za životinje te europsku statistiku (Program jedinstvenog tržišta) i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014 i (EU) br. 652/2014 (SL L 153, 3.5.2021., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/240 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. veljače 2021. o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu (SL L 57, 18.2.2021., str. 1.)

10

(11)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

11

(12)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

13

(14)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

14

(15)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

16

(17)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

17

(18)  
  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

18

(19)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

19

(20)  Direktiva Vijeća 92/83/EEZ od 19. listopada 1992. o usklađivanju struktura trošarina na alkohol i alkoholna pića (SL L 316, 31.10.1992., str. 21.).

20

(21)  Direktiva Vijeća 2011/64/EU od 21. lipnja 2011. o strukturi i stopama trošarine koje se primjenjuju na prerađeni duhan (SL L 176, 5.7.2011., str. 24.).

21

(22)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).

22

(23)  Direktiva Vijeća 2010/24/EU od 16. ožujka 2010. o uzajamnoj pomoći kod naplate potraživanja vezanih za poreze, carine i druge mjere (SL L 84, 31.3.2010., str. 1.).

23

---

PRILOG I.

NETAKSATIVNI POPIS MOGUĆIH OBLIKA DJELOVANJA IZ ČLANKA 7. STAVKA 2. PRVOG PODSTAVKA TOČAKA (A), (B) I (D)

Djelovanja iz članka 7. stavka 2. prvog podstavka točaka (a), (b) i (d) mogu, među ostalim, biti u jednom od sljedećih oblika:

| 1. | kada je riječ o sastancima i sličnim ad hoc događajima:






  — | seminari i radionice u kojima uglavnom sudjeluju sudionici iz svih zemalja sudionica, a na kojima se održavaju prezentacije te sudionici intenzivno raspravljaju o aktivnostima koje se odnose na određenu temu, |
| --- | --- | --- |

1.

kada je riječ o sastancima i sličnim ad hoc događajima:

—

seminari i radionice u kojima uglavnom sudjeluju sudionici iz svih zemalja sudionica, a na kojima se održavaju prezentacije te sudionici intenzivno raspravljaju o aktivnostima koje se odnose na određenu temu,

| — | radne posjete organizirane kako bi službenici mogli steći ili unaprijediti stručnost ili znanje u pogledu porezne politike, |
| --- | --- |

—

radne posjete organizirane kako bi službenici mogli steći ili unaprijediti stručnost ili znanje u pogledu porezne politike,

| — | nazočnost u službenim prostorijama i sudjelovanje u istražnim radnjama; |
| --- | --- |

—

nazočnost u službenim prostorijama i sudjelovanje u istražnim radnjama;

| 2. | kada je riječ o strukturiranoj suradnji koja se temelji na projektima:






  — | projektne grupe, uglavnom sastavljene od predstavnika ograničenog broja zemalja sudionica i koje su operativne tijekom ograničenog razdoblja radi postizanja unaprijed određenog cilja s točno utvrđenim ishodom, uključujući koordinaciju ili ocjenjivanje prema referentnim vrijednostima, |
| --- | --- | --- |

2.

kada je riječ o strukturiranoj suradnji koja se temelji na projektima:

—

projektne grupe, uglavnom sastavljene od predstavnika ograničenog broja zemalja sudionica i koje su operativne tijekom ograničenog razdoblja radi postizanja unaprijed određenog cilja s točno utvrđenim ishodom, uključujući koordinaciju ili ocjenjivanje prema referentnim vrijednostima,

| — | timovi stručnjaka, to jest strukturirani oblici suradnje, stalni ili privremeni, koji objedinjuju stručno znanje radi obavljanja zadaća u pojedinim područjima ili izvođenja operativnih aktivnosti, eventualno uz podršku usluga za internetsku suradnju, administrativne pomoći te infrastrukture i opreme, |
| --- | --- |

—

timovi stručnjaka, to jest strukturirani oblici suradnje, stalni ili privremeni, koji objedinjuju stručno znanje radi obavljanja zadaća u pojedinim područjima ili izvođenja operativnih aktivnosti, eventualno uz podršku usluga za internetsku suradnju, administrativne pomoći te infrastrukture i opreme,

| — | multilateralni ili usporedni nadzor, koji se sastoji od koordinirane provjere porezne situacije jednog ili više povezanih poreznih obveznika koju organiziraju dvije zemlje sudionice ili više njih, koje imaju zajedničke ili komplementarne interese, i u koju su uključene barem dvije države članice, |
| --- | --- |

—

multilateralni ili usporedni nadzor, koji se sastoji od koordinirane provjere porezne situacije jednog ili više povezanih poreznih obveznika koju organiziraju dvije zemlje sudionice ili više njih, koje imaju zajedničke ili komplementarne interese, i u koju su uključene barem dvije države članice,

| — | zajednički nadzori, koji se sastoje od istražnih radnji u vezi s poreznom situacijom jednog ili više povezanih poreznih obveznika, koje provodi jedinstveni nadzorni tim iz dvije zemlje sudionice ili više njih, koje imaju zajedničke ili komplementarne interese, i u koji su uključene barem dvije države članice, |
| --- | --- |

—

zajednički nadzori, koji se sastoje od istražnih radnji u vezi s poreznom situacijom jednog ili više povezanih poreznih obveznika, koje provodi jedinstveni nadzorni tim iz dvije zemlje sudionice ili više njih, koje imaju zajedničke ili komplementarne interese, i u koji su uključene barem dvije države članice,

| — | bilo koji drugi oblik administrativne suradnje uspostavljen uredbama Vijeća (EU) br. 904/2010 (1) ili (EU) br. 389/2012 (2) ili direktivama Vijeća 2010/24/EU ili 2011/16/EU (3); |
| --- | --- |

—

bilo koji drugi oblik administrativne suradnje uspostavljen uredbama Vijeća (EU) br. 904/2010 (1) ili (EU) br. 389/2012 (2) ili direktivama Vijeća 2010/24/EU ili 2011/16/EU (3);

| 3. | kada je riječ o djelovanjima za razvoj ljudskih resursa i drugim djelovanjima za izgradnju kapaciteta:






  — | zajedničko osposobljavanje ili razvoj e-učenja za potporu nužnim stručnim vještinama i znanju u području poreza; |
| --- | --- | --- |

3.

kada je riječ o djelovanjima za razvoj ljudskih resursa i drugim djelovanjima za izgradnju kapaciteta:

—

zajedničko osposobljavanje ili razvoj e-učenja za potporu nužnim stručnim vještinama i znanju u području poreza;

| — | tehnička potpora usmjerena na poboljšavanje administrativnih postupaka, osnaživanje administrativnih kapaciteta i poboljšavanje funkcioniranja i rada poreznih uprava pokretanjem i razmjenom dobrih praksi. |
| --- | --- |

—

tehnička potpora usmjerena na poboljšavanje administrativnih postupaka, osnaživanje administrativnih kapaciteta i poboljšavanje funkcioniranja i rada poreznih uprava pokretanjem i razmjenom dobrih praksi.

---

(1)  Uredba Vijeća (EU) br. 904/2010 od 7. listopada 2010. o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (SL L 268, 12.10.2010., str. 1.).

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 389/2012 od 2. svibnja 2012. o upravnoj suradnji u području trošarina i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2073/2004 (SL L 121, 8.5.2012., str. 1.).

(3)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

---

PRILOG II.

POKAZATELJI IZ ČLANKA 14. STAVKA 1

Za izvješćivanje o napretku Programa u odnosu na ostvarenje specifičnih ciljeva utvrđenih u članku 3. stavku 2. upotrebljavaju se sljedeći pokazatelji.

A   Izgradnja kapaciteta (administrativnih, ljudskih i kapaciteta u području IT-a)

| 1. | Indeks primjene i provedbe prava i politike Unije (broj djelovanja u okviru Programa organiziranih u kontekstu primjene i provedbe prava i politike Unije koji se odnose na oporezivanje i broj preporuka izdanih nakon tih djelovanja). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Indeks učenja (broj upotrijebljenih modula za učenje, broj osposobljenih službenika i kvalitativna ocjena koju daju polaznici). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Raspoloživost europskih elektroničkih sustava (izražena u postocima vremena). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Raspoloživost zajedničke komunikacijske mreže (izražena u postocima vremena). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Indeks pojednostavnjenih postupaka u području IT-u za porezna tijela i gospodarske subjekte (broj registriranih gospodarskih subjekata, broj prijava i broj izvršenih uvida u različite elektroničke sustave koji su financirani iz Programa). |
| --- | --- |

5.

B   Razmjena znanja i umrežavanje

| 6. | Indeks stabilnosti suradnje (stupanj ostvarenog umrežavanja, broj sastanaka uživo i broj internetskih suradničkih skupina). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Indeks najboljih praksi i smjernica (broj djelovanja u okviru Programa organiziranih u tom području i postotak poreznih tijela koja su primijenila radnu praksu/smjernicu razvijenu uz potporu Programa). |
| --- | --- |

7.

---

PRILOG III.

NETAKSATIVNI POPIS MOGUĆIH PRIORITETNIH TEMA ZA DJELOVANJA IZ ČLANKA 7.

U skladu sa specifičnim i općim ciljevima Programa djelovanja iz članka 7. mogu se usredotočiti, među ostalim, na sljedeće prioritetne teme:

| 1. | pružanje potpore provedbi prava Unije koje se odnosi na oporezivanje, među ostalim osposobljavanje osoblja u tom pogledu, te pružanje pomoć pri utvrđivanju mogućih načina za poboljšanje administrativne suradnje među poreznim tijelima, uključujući pomoć kod naplate potraživanja vezanih za poreze; |
| --- | --- |

1.

pružanje potpore provedbi prava Unije koje se odnosi na oporezivanje, među ostalim osposobljavanje osoblja u tom pogledu, te pružanje pomoć pri utvrđivanju mogućih načina za poboljšanje administrativne suradnje među poreznim tijelima, uključujući pomoć kod naplate potraživanja vezanih za poreze;

| 2. | pružanje potpore učinkovitoj razmjeni informacija, uključujući skupne zahtjeve, razvoju standardnih informatičkih formata, pristupu poreznih tijela informacijama o stvarnom vlasništvu i poboljšanju korištenja zaprimljenih informacija; |
| --- | --- |

2.

pružanje potpore učinkovitoj razmjeni informacija, uključujući skupne zahtjeve, razvoju standardnih informatičkih formata, pristupu poreznih tijela informacijama o stvarnom vlasništvu i poboljšanju korištenja zaprimljenih informacija;

| 3. | pružanje potpore učinkovitom funkcioniranju mehanizama administrativne suradnje i razmjeni najboljih praksi među poreznim tijelima, uključujući najbolje prakse u vezi s naplatom potraživanja vezanih za poreze; |
| --- | --- |

3.

pružanje potpore učinkovitom funkcioniranju mehanizama administrativne suradnje i razmjeni najboljih praksi među poreznim tijelima, uključujući najbolje prakse u vezi s naplatom potraživanja vezanih za poreze;

| 4. | pružanje potpore digitalizaciji i ažuriranju metodologija u poreznim tijelima; |
| --- | --- |

4.

pružanje potpore digitalizaciji i ažuriranju metodologija u poreznim tijelima;

| 5. | pružanje potpore razmjeni najboljih praksi za borbu protiv prijevara povezanih s porezom na dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

5.

pružanje potpore razmjeni najboljih praksi za borbu protiv prijevara povezanih s porezom na dodanu vrijednost.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/18

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2021/848

od 27. svibnja 2021.

o provedbi Uredbe (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 36/2012 od 18. siječnja 2012. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 442/2011 (1), a posebno njezin članak 32.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 18. siječnja 2012. donijelo Uredbu (EU) br. 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 18. siječnja 2012. donijelo Uredbu (EU) br. 36/2012.

| (2) | Na temelju preispitivanja mjera utvrđenih u Uredbi (EU) br. 36/2012 trebalo bi ažurirati unose za 25 fizičkih osoba i tri subjekta koji se nalaze na popisu fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela navedenom u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 36/2012. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju preispitivanja mjera utvrđenih u Uredbi (EU) br. 36/2012 trebalo bi ažurirati unose za 25 fizičkih osoba i tri subjekta koji se nalaze na popisu fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela navedenom u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 36/2012.

| (3) | Unose za pet preminulih osoba trebalo bi izbrisati s popisa fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela navedenog u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 36/2012. |
| --- | --- |

(3)

Unose za pet preminulih osoba trebalo bi izbrisati s popisa fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela navedenog u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 36/2012.

| (4) | Prilog II. Uredbi (EU) br. 36/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Prilog II. Uredbi (EU) br. 36/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog II. Uredbi (EU) br. 36/2012 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

P. SIZA VIEIRA

---

(1)  
  SL L 16, 19.1.2012., str. 1.

1

---

PRILOG

Prilog II. Uredbi (EU) br. 36/2012 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u odjeljku A. (Osobe) brišu se sljedeći unosi:






  115. | General Ali Habib MAHMOUD; |
| --- | --- | --- |

1.

u odjeljku A. (Osobe) brišu se sljedeći unosi:

115.

General Ali Habib MAHMOUD;

| 153. | Waleed AL MO’ALLEM; |
| --- | --- |

153.

Waleed AL MO’ALLEM;

| 180. | Ahmad AL-QADRI; |
| --- | --- |

180.

Ahmad AL-QADRI;

| 274. | Nader QALEI; |
| --- | --- |

274.

Nader QALEI;

| 281. | Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN; |
| --- | --- |

281.

Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN;

| 2. | u odjeljku A. (Osobe) sljedeći unosi zamjenjuju odgovarajuće unose na popisu: | Ime i prezime | Podaci o identitetu | Razlozi | Datum uvrštavanja na popis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14. | Brigadni general Muhammed BILAL
  (također poznat kao potpukovnik Muhammad Bilal) | Spol: muški | Kao viši časnik u sirijskoj obavještajnoj službi zračnih snaga podupire sirijski režim i odgovoran je za nasilnu represiju nad civilnim stanovništvom. Povezan je i s Centrom za znanstvene studije i istraživanja (SSRC) koji je uvršten na popis. | 21.10.2014. |
| 22. | Ihab MAKHLOUF
  (također poznat kao Ehab, Iehab)
  (ايهاب مخلوف) | Datum rođenja: 21.1.1973.
  Mjesto rođenja: Damask, Sirija
  Putovnica br.: N002848852
  Spol: muški | Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji. Ima poslovne interese u nekoliko sirijskih poduzeća i subjekata, među ostalim i u Ramak Construction Co i Syrian International Private University for Science and Technology (Sirijsko privatno sveučilište za znanost i tehnologiju – SIUST).
  Utjecajan je član obitelji Makhlouf i blisko je povezan s obitelji Assad; rođak predsjednika Bashara al-Assada. Ehab Makhlouf preuzeo je 2020. poslovne aktivnosti Ramija Makhloufa i sirijska vlada dodijelila mu je ugovore za rad tržišta bez carina diljem zemlje i upravljanje tim tržištima. | 23.5.2011. |
| 48. | Samir HASSAN
  (سمير حسن) | Spol: muški | Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji, s interesima i/ili aktivnostima u nizu sektora sirijskog gospodarstva. Posjeduje udjele u društvima Amir Group i Cham Holding, dvama konglomeratima s interesima u sektorima nekretnina, turizma, prijevoza i financija, i/ili ima znatan utjecaj na ta društva. Predsjednik Sirijsko-ruskog poslovnog vijeća.
  Samir Hasan novčanim donacijama potpomaže ratne napore sirijskog režima.
  Samir Hasan povezan je s osobama koje ostvaruju koristi od režima ili ga podupiru. Posebno je povezan s Ramijem Makhloufom i Issamom Anboubom, koje je Vijeće uvrstilo na popis i koji ostvaruju koristi od sirijskog režima. | 27.9.2014. |
| 61. | George CHAOUI
  (شاوي جورج) | Spol: muški | Član sirijske elektroničke vojske (obavještajna služba kopnene vojske). Uključen u nasilnu represiju i pozivanje na nasilje nad civilnim stanovništvom diljem Sirije. | 14.11.2011. |
| 78. | Ali BARAKAT
  (tzakođer poznat kao Barakat Ali Barakat)
  ( علي بركات; بركات علي بركات) | Spol: muški | Vojni dužnosnik koji je sudjelovao u nasilju u Homsu. Trenutačno služi u 30. mobilnoj pješačkoj diviziji republikanske garde. | 1.12.2011. |
| 96. | Brigadni general Jamal YUNES
  (također poznat kao Younes)
  (جمال يونس) | Položaj: zapovjednik 555. pukovnije
  Spol: muški | Vojnim je postrojbama zapovjedio da pucaju na prosvjednike u Mo’adamiyehu.
  Načelnik Vojnog sigurnosnog odbora u Hami 2018. | 23.1.2012. |
| 114. | Emad Abdul-Ghani SABOUNI
  (također poznat kao Imad Abdul Ghani Al Sabuni)
  (عماد عبدالغني صابوني) | Datum rođenja: 1964.
  Mjesto rođenja: Damask, Sirija
  Spol: muški | Bivši ministar telekomunikacija i tehnologije, na dužnosti barem do travnja 2014. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. U srpnju 2016. imenovan načelnikom Agencije za planiranje i međunarodnu suradnju (PICC). PICC je vladina agencija koja je povezana s Uredom predsjednika Vlade i koja posebno izrađuje petogodišnje planove koji sadržavaju opće smjernice za vladine gospodarske i razvojne politike. | 27.2.2012. |
| 117. | Adnan Hassan MAHMOUD
  (عدنان حسن محمود) | Datum rođenja: 1966.
  Mjesto rođenja: Tartus, Sirija
  Spol: muški | Bivši sirijski veleposlanik u Iranu do 2020. Bivši ministar informiranja, obnaša dužnost nakon svibnja 2011. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. | 23.9.2011. |
| 132. | Brigadni general Abdul-Salam Fajr MAHMOUD
  (عبدالسلام فجر محمود) | Datum rođenja: 1959.
  Spol: muški | Načelnik Sigurnosnog odbora Južne regije od prosinca 2020. Bivši načelnik sektora sirijske obavještajne službe zračnih snaga u Bab Tumi (Damask). Bivši načelnik istražiteljskog sektora obavještajne službe zračnih snaga zračne luke Mezze. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. Za njim je raspisan međunarodni uhidbeni nalog zbog ‚sudioništva u djelima mučenja’, ‚sudioništva u zločinima protiv čovječnosti’ i ‚sudioništva u ratnim zločinima’. | 24.7.2012. |
| 134. | Pukovnik Qusay Ibrahim MIHOUB
  (قصي إبراهيم ميهوب ) | Datum rođenja: 1961.
  Mjesto rođenja: Derghamo, Jableh, Latakija, Sirija
  Spol: muški | Visoki časnik u sirijskoj obavještajnoj službi zračnih snaga. Bivši načelnik sektora Deraa obavještajne službe zračnih snaga (poslan iz Damaska u Deraau kad su tamo počeli prosvjedi). Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru kao i za nasilno gušenje mirnih prosvjeda u južnoj regiji. | 24.7.2012. |
| 137. | Brigadni general Ibrahim MA'ALA
  (također poznat kao Maala, Maale, Ma'la)
  ( معلى;معلا (ابراهيم) | Spol: muški | Načelnik sektora 285 (Damask) Uprave za opću obavještajnu službu (zamijenio brigadnog generala Hussama Fendija krajem 2011.). Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. | 24.7.2012. |
| 139. | General-bojnik Hussam LUQA
  (također poznat kao Husam, Housam, Houssam); Louqa, Louca, Louka, Luka)
  (حسام لوقا) | Datum rođenja: 1964.
  Mjesto rođenja: Damask, Sirija
  Spol: muški | Bivši načelnik Sigurnosnog odbora Južne regije od 2018. do 2020. Bivši načelnik uprave za opću sigurnost. General-bojnik. Od travnja 2012. do 2.12.2018. bio je načelnik sektora Homs Uprave za političku sigurnost (taj je položaj preuzeo od brigadnog generala Nasra al-Alija). Od 3.12.2018. načelnik Uprave za političku sigurnost. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. | 24.7.2012. |
| 140. | Brigadni general Taha TAHA
  (طه طه) | Spol: muški | Zamjenik pomoćnika načelnika Odjela za političku sigurnost. Bivši voditelj sektora Latakija Uprave za političku sigurnost. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. | 24.7.2012. |
| 144. | General-bojnik Ahmed AL-JARROUCHEH (također poznat kao Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)
  (احمد الجروشة ) | Datum rođenja: 1957.
  Spol: muški | Bivši načelnik vanjskog sektora opće obavještajne službe (sektor 279). U okviru te funkcije odgovoran je za aktivnosti opće obavještajne službe u sirijskim veleposlanstvima. | 24.7.2012. |
| 146. | General Ghassan Jaoudat ISMAIL
  (također poznat kao Ismael)
  (غسان جودت اسماعيل ) | Datum rođenja: 1960.
  Mjesto rođenja: Junaynat Ruslan – Darkoush, regija Tartus, Sirija
  Spol: muški | Načelnik Uprave za sirijsku obavještajnu službu zračnih snaga od 2019. Bivši zamjenik direktora Uprave za obavještajnu službu zračnih snaga i ranije zadužen za sektor za misije u okviru obavještajne službe zračnih snaga, koji u suradnji sa sektorom za posebne operacije upravlja elitnim jedinicama obavještajne službe zračnih snaga, koje imaju važnu ulogu u represiji koju provodi sirijski režim. U okviru te funkcije Ghassan Jaoudat Ismail jedan je od najviših vojnih vođa koji izravno izvršava nasilnu represiju sirijskog režima nad protivnicima te je odgovoran za nestanke civila. | 24.7.2012. |
| 147. | General-bojnik Amer AL-ACHI
  (također poznat kao Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)
  (عامر ابراهيم العشي ) | Spol: muški | Bivši guverner guvernorata Sweida kojeg je na tu funkciju u srpnju 2016. imenovao predsjednik Bashar al-Assad. Bivši načelnik obavještajnog sektora sirijske obavještajne službe zračnih snaga (2012.–2016.). U okviru svoje funkcije u obavještajnoj službi zračnih snaga Amer al-Achi uključen je u represiju nad sirijskom oporbom. | 24.7.2012. |
| 156. | Hala Mohammad
  (također poznata kao Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER
  (هاله محمد الناصر ) | Datum rođenja: 1964.
  Mjesto rođenja: Raka, Sirija
  Spol: ženski | Bivša ministrica turizma. Kao bivša ministrica u vladi suodgovorna je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. | 16.10.2012. |
| 172. | Ali HADAR (također poznat kao HAIDAR) | Datum rođenja: 1962.
  Spol: muški | Voditelj Agencije za nacionalnu pomirbu i bivši državni ministar za pitanja nacionalne pomirbe. Predsjednik krila Intifada Sirijske socijalne nacionalističke stranke. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. | 16.10.2012. |
| 204. | Emad HAMSHO
  (također poznat kao Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)
  (حمشو عماد) | Adresa: Hamsho Building 31 Baghdad Street, Damask, Sirija
  Spol: muški | Zaposlen na visokom upravljačkom položaju u društvu Hamsho Trading. Svojim visokim položajem u društvu Hamsho Trading, društvu kćeri društva Hamsho International koje je Vijeće uvrstilo na popis, pruža potporu sirijskom režimu. Također je povezan sa subjektom Hamsho International koji je uvršten na popis. Također je potpredsjednik Sirijskog vijeća za željezo i čelik (Syrian Council of Iron and Steel) zajedno s poslovnim ljudima odanima režimu koji su uvršteni na popis, poput Aymana Jabera. Također je suradnik predsjednika Bashara al-Assada. | 7.3.2015. |
| 241. | Salam Mohammad AL-SAFFAF | Datum rođenja: 1979.
  Spol: ženski | Ministrica upravnog razvoja. Imenovana u ožujku 2017. | 30.5.2017. |
| 265. | Mohamad Amer MARDINI
  (također poznat kao Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI) | Datum rođenja: 1959.
  Mjesto rođenja: Damask, Sirija
  Spol: muški | Bivši ministar visokog obrazovanja, na dužnosti nakon svibnja 2011. (imenovan 27.8.2014.) Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. | 21.10.2014. |
| 268. | Ghassan Ahmed GHANNAM
  (također poznat kao general-bojnik Ghassan Ghannan, brigadni general Ghassan Ahmad Ghanem) | Čin: general-bojnik
  Položaj: zapovjednik 155. raketne brigade
  Spol: muški | Član oružanih snaga Sirije s činom pukovnika te na istovjetnom ili višem položaju nakon svibnja 2011. General-bojnik i zapovjednik 155. raketne brigade. Zbog svojeg položaja u 155. raketnoj brigadi povezan s Maherom al-Assadom. Kao zapovjednik 155. raketne brigade podupire sirijski režim i odgovoran je za nasilnu represiju nad civilnim stanovništvom. Odgovoran je za ispaljivanje raketa SCUD na različite civilne ciljeve između siječnja i ožujka 2013. | 21.10.2014. |
| 285. | Samer FOZ
  (također poznat kao. Samir Foz/Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)
  (سامر فوز) | Datum rođenja: 20. svibnja 1973.
  Mjesto rođenja: Homs, Sirija / Latakija, Sirija
  Državljanstva: sirijsko,
  tursko Broj turske putovnice: U 09471711 (mjesto izdavanja: Turska; datum isteka valjanosti: 21.7.2024.)
  Sirijski nacionalni broj: 06010274705
  Adresa: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubai, UAE
  Položaj: predsjednik uprave društva Aman Group
  Spol: muški | Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji, s interesima i aktivnostima u različitim sektorima sirijskoga gospodarstva, uključujući zajednički pothvat koji ima potporu režima i koji je uključen u izgradnju kompleksa Marota City, luksuznog stambenog i komercijalnog kompleksa. Samer Foz pruža financijsku i drugu potporu sirijskom režimu, uključujući financiranje Vojnih snaga sigurnosti i zaštite u Siriji te posredovanje u dogovorima o žitu. Također ima financijsku korist od pristupa trgovačkim prilikama u okviru trgovine pšenicom i projekata obnove, što je posljedica njegovih veza s režimom. | 21.1.2019. |
| | | Ostale informacije:
  Izvršni predsjednik društva Aman Group. Društva kćeri: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Aman Group je partner iz privatnog sektora u zajedničkom pothvatu Aman Damascus JSC s društvom Damascus Cham Holding, u kojem je Foz pojedinačni dioničar. Emmar Industries zajednički je pothvat društava Aman Group i the Hamisho Group, u kojem Foz ima većinski udio i čiji je predsjednik. | | |
| 291. | Amer FOZ
  (također poznat kao Amer Zuhair Fawz)
  (عامر فوز ) | Datum rođenja: 11.3.1976.
  Državljanstvo: sirijsko; Sveti Kristofor i Nevis
  Nacionalni br.: 06010274747
  Broj putovnice: 002-14-L169340
  Boravišna iskaznica Ujedinjenih Arapskih Emirata: 784-1976-7135283-5 | Vodeći poslovni čovjek s osobnim i obiteljskim poslovnim interesima i aktivnostima u različitim sektorima sirijskoga gospodarstva. Ima financijske koristi od pristupa komercijalnim mogućnostima i podupire sirijski režim. Od 2012. do 2019. bio je glavni direktor društva ASM International Trading LLC.
  Povezan je i sa svojim bratom Samerom Fozom, kojeg je Vijeće uvrstilo na popis u siječnju 2019. kao vodećeg poslovnog čovjeka koji djeluje u Siriji i koji podupire režim ili ostvaruje korist od njega. Zajedno sa svojim bratom provodi niz komercijalnih projekata, posebno u području Adra al-Ummaliyya (predgrađa Damaska). Ti projekti uključuju tvornicu koja proizvodi kablove i pribor za kablove te projekt proizvodnje električne energije upotrebom solarne energije. Sudjelovali su i u raznim aktivnostima s ISIL-om (Daiš) u ime Assadova režima, uključujući nabavu oružja i streljiva u zamjenu za pšenicu i naftu. | 17.2.2020. |
| | | Položaj: Osnivač društva District 6 Company; osnivački partner društva Easy life Company;
  Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Samer Foz; potpredsjednik društva Asas Steel Company; Aman Holding;
  Spol: muški | | |
| 295. | Adel Anwar AL-OLABI
  (također poznat kao Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)
  (عادل أنور العلبي ) | Datum rođenja: 1976.
  Državljanstvo: sirijsko
  Položaj: potpredsjednik društva Damascus Cham Holding Company (DCHC); guverner Damaska
  Spol: muški | Vodeći poslovni čovjek koji ostvaruje korist od sirijskog režima te ga podupire. Predsjednik društva Damascus Cham Holding Company (DCHC) koje je investicijski ogranak guvernorata Damask za upravljanje nekretninama tog guvernorata i provedbu projekta Marota City.
  Adel Anwar al-Olabi ujedno je guverner Damaska, a na tu dužnost imenovao ga je predsjednik Bashar al-Assad u studenome 2018. Kao guverner Damaska i predsjednik DCHC-a odgovoran je za nastojanja da se u Damasku, osobito u okviru projekta Marota City, provedu režimske politike iskorištavanja izvlaštenih zemljišta (uključujući Dekret br. 66 i Zakon br. 10). | 17.2.2020.”; |

2.

u odjeljku A. (Osobe) sljedeći unosi zamjenjuju odgovarajuće unose na popisu:

Ime i prezime

Podaci o identitetu

Razlozi

Datum uvrštavanja na popis

„14.

Brigadni general Muhammed BILAL

(također poznat kao potpukovnik Muhammad Bilal)

Spol: muški

Kao viši časnik u sirijskoj obavještajnoj službi zračnih snaga podupire sirijski režim i odgovoran je za nasilnu represiju nad civilnim stanovništvom. Povezan je i s Centrom za znanstvene studije i istraživanja (SSRC) koji je uvršten na popis.

21.10.2014.

22.

Ihab MAKHLOUF

(također poznat kao Ehab, Iehab)

(ايهاب مخلوف)

Datum rođenja: 21.1.1973.

Mjesto rođenja: Damask, Sirija

Putovnica br.: N002848852

Spol: muški

Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji. Ima poslovne interese u nekoliko sirijskih poduzeća i subjekata, među ostalim i u Ramak Construction Co i Syrian International Private University for Science and Technology (Sirijsko privatno sveučilište za znanost i tehnologiju – SIUST).

Utjecajan je član obitelji Makhlouf i blisko je povezan s obitelji Assad; rođak predsjednika Bashara al-Assada. Ehab Makhlouf preuzeo je 2020. poslovne aktivnosti Ramija Makhloufa i sirijska vlada dodijelila mu je ugovore za rad tržišta bez carina diljem zemlje i upravljanje tim tržištima.

23.5.2011.

48.

Samir HASSAN

(سمير حسن)

Spol: muški

Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji, s interesima i/ili aktivnostima u nizu sektora sirijskog gospodarstva. Posjeduje udjele u društvima Amir Group i Cham Holding, dvama konglomeratima s interesima u sektorima nekretnina, turizma, prijevoza i financija, i/ili ima znatan utjecaj na ta društva. Predsjednik Sirijsko-ruskog poslovnog vijeća.

Samir Hasan novčanim donacijama potpomaže ratne napore sirijskog režima.

Samir Hasan povezan je s osobama koje ostvaruju koristi od režima ili ga podupiru. Posebno je povezan s Ramijem Makhloufom i Issamom Anboubom, koje je Vijeće uvrstilo na popis i koji ostvaruju koristi od sirijskog režima.

27.9.2014.

61.

George CHAOUI

(شاوي جورج)

Spol: muški

Član sirijske elektroničke vojske (obavještajna služba kopnene vojske). Uključen u nasilnu represiju i pozivanje na nasilje nad civilnim stanovništvom diljem Sirije.

14.11.2011.

78.

Ali BARAKAT

(tzakođer poznat kao Barakat Ali Barakat)

( علي بركات; بركات علي بركات)

Spol: muški

Vojni dužnosnik koji je sudjelovao u nasilju u Homsu. Trenutačno služi u 30. mobilnoj pješačkoj diviziji republikanske garde.

1.12.2011.

96.

Brigadni general Jamal YUNES

(također poznat kao Younes)

(جمال يونس)

Položaj: zapovjednik 555. pukovnije

Spol: muški

Vojnim je postrojbama zapovjedio da pucaju na prosvjednike u Mo’adamiyehu.

Načelnik Vojnog sigurnosnog odbora u Hami 2018.

23.1.2012.

114.

Emad Abdul-Ghani SABOUNI

(također poznat kao Imad Abdul Ghani Al Sabuni)

(عماد عبدالغني صابوني)

Datum rođenja: 1964.

Mjesto rođenja: Damask, Sirija

Spol: muški

Bivši ministar telekomunikacija i tehnologije, na dužnosti barem do travnja 2014. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. U srpnju 2016. imenovan načelnikom Agencije za planiranje i međunarodnu suradnju (PICC). PICC je vladina agencija koja je povezana s Uredom predsjednika Vlade i koja posebno izrađuje petogodišnje planove koji sadržavaju opće smjernice za vladine gospodarske i razvojne politike.

27.2.2012.

117.

Adnan Hassan MAHMOUD

(عدنان حسن محمود)

Datum rođenja: 1966.

Mjesto rođenja: Tartus, Sirija

Spol: muški

Bivši sirijski veleposlanik u Iranu do 2020. Bivši ministar informiranja, obnaša dužnost nakon svibnja 2011. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom.

23.9.2011.

132.

Brigadni general Abdul-Salam Fajr MAHMOUD

(عبدالسلام فجر محمود)

Datum rođenja: 1959.

Spol: muški

Načelnik Sigurnosnog odbora Južne regije od prosinca 2020. Bivši načelnik sektora sirijske obavještajne službe zračnih snaga u Bab Tumi (Damask). Bivši načelnik istražiteljskog sektora obavještajne službe zračnih snaga zračne luke Mezze. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. Za njim je raspisan međunarodni uhidbeni nalog zbog ‚sudioništva u djelima mučenja’, ‚sudioništva u zločinima protiv čovječnosti’ i ‚sudioništva u ratnim zločinima’.

24.7.2012.

134.

Pukovnik Qusay Ibrahim MIHOUB

(قصي إبراهيم ميهوب )

Datum rođenja: 1961.

Mjesto rođenja: Derghamo, Jableh, Latakija, Sirija

Spol: muški

Visoki časnik u sirijskoj obavještajnoj službi zračnih snaga. Bivši načelnik sektora Deraa obavještajne službe zračnih snaga (poslan iz Damaska u Deraau kad su tamo počeli prosvjedi). Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru kao i za nasilno gušenje mirnih prosvjeda u južnoj regiji.

24.7.2012.

137.

Brigadni general Ibrahim MA'ALA

(također poznat kao Maala, Maale, Ma'la)

( معلى;معلا (ابراهيم)

Spol: muški

Načelnik sektora 285 (Damask) Uprave za opću obavještajnu službu (zamijenio brigadnog generala Hussama Fendija krajem 2011.). Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru.

24.7.2012.

139.

General-bojnik Hussam LUQA

(također poznat kao Husam, Housam, Houssam); Louqa, Louca, Louka, Luka)

(حسام لوقا)

Datum rođenja: 1964.

Mjesto rođenja: Damask, Sirija

Spol: muški

Bivši načelnik Sigurnosnog odbora Južne regije od 2018. do 2020. Bivši načelnik uprave za opću sigurnost. General-bojnik. Od travnja 2012. do 2.12.2018. bio je načelnik sektora Homs Uprave za političku sigurnost (taj je položaj preuzeo od brigadnog generala Nasra al-Alija). Od 3.12.2018. načelnik Uprave za političku sigurnost. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru.

24.7.2012.

140.

Brigadni general Taha TAHA

(طه طه)

Spol: muški

Zamjenik pomoćnika načelnika Odjela za političku sigurnost. Bivši voditelj sektora Latakija Uprave za političku sigurnost. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru.

24.7.2012.

144.

General-bojnik Ahmed AL-JARROUCHEH (također poznat kao Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)

(احمد الجروشة )

Datum rođenja: 1957.

Spol: muški

Bivši načelnik vanjskog sektora opće obavještajne službe (sektor 279). U okviru te funkcije odgovoran je za aktivnosti opće obavještajne službe u sirijskim veleposlanstvima.

24.7.2012.

146.

General Ghassan Jaoudat ISMAIL

(također poznat kao Ismael)

(غسان جودت اسماعيل )

Datum rođenja: 1960.

Mjesto rođenja: Junaynat Ruslan – Darkoush, regija Tartus, Sirija

Spol: muški

Načelnik Uprave za sirijsku obavještajnu službu zračnih snaga od 2019. Bivši zamjenik direktora Uprave za obavještajnu službu zračnih snaga i ranije zadužen za sektor za misije u okviru obavještajne službe zračnih snaga, koji u suradnji sa sektorom za posebne operacije upravlja elitnim jedinicama obavještajne službe zračnih snaga, koje imaju važnu ulogu u represiji koju provodi sirijski režim. U okviru te funkcije Ghassan Jaoudat Ismail jedan je od najviših vojnih vođa koji izravno izvršava nasilnu represiju sirijskog režima nad protivnicima te je odgovoran za nestanke civila.

24.7.2012.

147.

General-bojnik Amer AL-ACHI

(također poznat kao Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)

(عامر ابراهيم العشي )

Spol: muški

Bivši guverner guvernorata Sweida kojeg je na tu funkciju u srpnju 2016. imenovao predsjednik Bashar al-Assad. Bivši načelnik obavještajnog sektora sirijske obavještajne službe zračnih snaga (2012.–2016.). U okviru svoje funkcije u obavještajnoj službi zračnih snaga Amer al-Achi uključen je u represiju nad sirijskom oporbom.

24.7.2012.

156.

Hala Mohammad

(također poznata kao Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER

(هاله محمد الناصر )

Datum rođenja: 1964.

Mjesto rođenja: Raka, Sirija

Spol: ženski

Bivša ministrica turizma. Kao bivša ministrica u vladi suodgovorna je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom.

16.10.2012.

172.

Ali HADAR (također poznat kao HAIDAR)

Datum rođenja: 1962.

Spol: muški

Voditelj Agencije za nacionalnu pomirbu i bivši državni ministar za pitanja nacionalne pomirbe. Predsjednik krila Intifada Sirijske socijalne nacionalističke stranke. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom.

16.10.2012.

204.

Emad HAMSHO

(također poznat kao Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)

(حمشو عماد)

Adresa: Hamsho Building 31 Baghdad Street, Damask, Sirija

Spol: muški

Zaposlen na visokom upravljačkom položaju u društvu Hamsho Trading. Svojim visokim položajem u društvu Hamsho Trading, društvu kćeri društva Hamsho International koje je Vijeće uvrstilo na popis, pruža potporu sirijskom režimu. Također je povezan sa subjektom Hamsho International koji je uvršten na popis. Također je potpredsjednik Sirijskog vijeća za željezo i čelik (Syrian Council of Iron and Steel) zajedno s poslovnim ljudima odanima režimu koji su uvršteni na popis, poput Aymana Jabera. Također je suradnik predsjednika Bashara al-Assada.

7.3.2015.

241.

Salam Mohammad AL-SAFFAF

Datum rođenja: 1979.

Spol: ženski

Ministrica upravnog razvoja. Imenovana u ožujku 2017.

30.5.2017.

265.

Mohamad Amer MARDINI

(također poznat kao Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI)

Datum rođenja: 1959.

Mjesto rođenja: Damask, Sirija

Spol: muški

Bivši ministar visokog obrazovanja, na dužnosti nakon svibnja 2011. (imenovan 27.8.2014.) Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom.

21.10.2014.

268.

Ghassan Ahmed GHANNAM

(također poznat kao general-bojnik Ghassan Ghannan, brigadni general Ghassan Ahmad Ghanem)

Čin: general-bojnik

Položaj: zapovjednik 155. raketne brigade

Spol: muški

Član oružanih snaga Sirije s činom pukovnika te na istovjetnom ili višem položaju nakon svibnja 2011. General-bojnik i zapovjednik 155. raketne brigade. Zbog svojeg položaja u 155. raketnoj brigadi povezan s Maherom al-Assadom. Kao zapovjednik 155. raketne brigade podupire sirijski režim i odgovoran je za nasilnu represiju nad civilnim stanovništvom. Odgovoran je za ispaljivanje raketa SCUD na različite civilne ciljeve između siječnja i ožujka 2013.

21.10.2014.

285.

Samer FOZ

(također poznat kao. Samir Foz/Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)

(سامر فوز)

Datum rođenja: 20. svibnja 1973.

Mjesto rođenja: Homs, Sirija / Latakija, Sirija

Državljanstva: sirijsko,

tursko Broj turske putovnice: U 09471711 (mjesto izdavanja: Turska; datum isteka valjanosti: 21.7.2024.)

Sirijski nacionalni broj: 06010274705

Adresa: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubai, UAE

Položaj: predsjednik uprave društva Aman Group

Spol: muški

Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji, s interesima i aktivnostima u različitim sektorima sirijskoga gospodarstva, uključujući zajednički pothvat koji ima potporu režima i koji je uključen u izgradnju kompleksa Marota City, luksuznog stambenog i komercijalnog kompleksa. Samer Foz pruža financijsku i drugu potporu sirijskom režimu, uključujući financiranje Vojnih snaga sigurnosti i zaštite u Siriji te posredovanje u dogovorima o žitu. Također ima financijsku korist od pristupa trgovačkim prilikama u okviru trgovine pšenicom i projekata obnove, što je posljedica njegovih veza s režimom.

21.1.2019.

Ostale informacije:

Izvršni predsjednik društva Aman Group. Društva kćeri: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Aman Group je partner iz privatnog sektora u zajedničkom pothvatu Aman Damascus JSC s društvom Damascus Cham Holding, u kojem je Foz pojedinačni dioničar. Emmar Industries zajednički je pothvat društava Aman Group i the Hamisho Group, u kojem Foz ima većinski udio i čiji je predsjednik.

291.

Amer FOZ

(također poznat kao Amer Zuhair Fawz)

(عامر فوز )

Datum rođenja: 11.3.1976.

Državljanstvo: sirijsko; Sveti Kristofor i Nevis

Nacionalni br.: 06010274747

Broj putovnice: 002-14-L169340

Boravišna iskaznica Ujedinjenih Arapskih Emirata: 784-1976-7135283-5

Vodeći poslovni čovjek s osobnim i obiteljskim poslovnim interesima i aktivnostima u različitim sektorima sirijskoga gospodarstva. Ima financijske koristi od pristupa komercijalnim mogućnostima i podupire sirijski režim. Od 2012. do 2019. bio je glavni direktor društva ASM International Trading LLC.

Povezan je i sa svojim bratom Samerom Fozom, kojeg je Vijeće uvrstilo na popis u siječnju 2019. kao vodećeg poslovnog čovjeka koji djeluje u Siriji i koji podupire režim ili ostvaruje korist od njega. Zajedno sa svojim bratom provodi niz komercijalnih projekata, posebno u području Adra al-Ummaliyya (predgrađa Damaska). Ti projekti uključuju tvornicu koja proizvodi kablove i pribor za kablove te projekt proizvodnje električne energije upotrebom solarne energije. Sudjelovali su i u raznim aktivnostima s ISIL-om (Daiš) u ime Assadova režima, uključujući nabavu oružja i streljiva u zamjenu za pšenicu i naftu.

17.2.2020.

Položaj: Osnivač društva District 6 Company; osnivački partner društva Easy life Company;

Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Samer Foz; potpredsjednik društva Asas Steel Company; Aman Holding;

Spol: muški

295.

Adel Anwar AL-OLABI

(također poznat kao Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)

(عادل أنور العلبي )

Datum rođenja: 1976.

Državljanstvo: sirijsko

Položaj: potpredsjednik društva Damascus Cham Holding Company (DCHC); guverner Damaska

Spol: muški

Vodeći poslovni čovjek koji ostvaruje korist od sirijskog režima te ga podupire. Predsjednik društva Damascus Cham Holding Company (DCHC) koje je investicijski ogranak guvernorata Damask za upravljanje nekretninama tog guvernorata i provedbu projekta Marota City.

Adel Anwar al-Olabi ujedno je guverner Damaska, a na tu dužnost imenovao ga je predsjednik Bashar al-Assad u studenome 2018. Kao guverner Damaska i predsjednik DCHC-a odgovoran je za nastojanja da se u Damasku, osobito u okviru projekta Marota City, provedu režimske politike iskorištavanja izvlaštenih zemljišta (uključujući Dekret br. 66 i Zakon br. 10).

17.2.2020.”;

| 3. | u odjeljku B. (Subjekti) sljedeći unosi zamjenjuju odgovarajuće unose na popisu: | Ime i prezime | Podaci o identitetu | Razlozi | Datum uvrštavanja na popis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Bena Properties | Cham Holding Building, Daraa Highway,Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq, Sirija, P.O.Box 9525 | Pod nadzorom Ramija Makhloufa. Najveće sirijsko društvo za nekretnine te ogranak za nekretnine i ulaganja društva Cham Holding; financira sirijski režim. | 23.6.2011. |
| 77. | Al Qatarji Company
  (također poznat kao Qatarji International Group; Al-Sham i Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)
  (شركة قاطرجي مجموعة/) | Vrsta subjekta: privatno društvo
  Poslovni sektor: uvoz/izvoz, kamionski prijevoz; opskrba naftom i robom
  Ime i prezime direktora/uprava: Hussam al-Qatirji, glavni izvršni direktor (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis) | Istaknuto društvo koje posluje u različitim sektorima sirijskog gospodarstva. Olakšavanjem trgovine gorivom, oružjem i streljivom između režima i različitih aktera, uključujući ISIL (Daiš), pod izlikom uvoza i izvoza prehrambenih proizvoda, podupiranjem paravojnih postrojbi koje se bore na strani režima i iskorištavanjem svojih veza s režimom kako bi proširilo svoju komercijalnu aktivnost, Al Qatarji Company – na čelu čijeg upravnog odbora je Hussam al-Qatirji, član Narodne skupštine Sirije – podupire sirijski režim i ostvaruje korist od njega. | 17.2.2020. |
| | | Krajnji stvarni vlasnik: Hussam al-Qatirji (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)
  Registrirana adresa: Mazzah, Damask, Sirija
  Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC | | |
| 78. | Damascus Cham Holding Company
  (također poznat kao Damascus Cham Private Joint Stock Company
  (لقابضة الشام دمشق) | Vrsta subjekta: javno društvo privatnog prava
  Poslovni sektor: izgradnja nekretnina
  Ime i prezime direktora/uprava: Adel Anwar al-Olabi, predsjednik upravnog odbora i guverner Damaska (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)
  Krajnji stvarni vlasnik: guvernorat Damask | Društvo Damascus Cham Holding Company osnovao je režim kao investicijski ogranak guvernorata Damaska za potrebe upravljanja nekretninama tog guvernorata i provedbe projekta Marota City, odnosno projekta luksuznih nekretnina koje se grade na zemljištu izvlaštenom posebice na temelju Dekreta br. 66 i Zakona br. 10.
  Upravljanjem provedbom projekta Marota City društvo Damascus Cham Holding (čiji je predsjednik guverner Damaska) podupire sirijski režim i ostvaruje korist od tog režima te pruža povlastice poslovnim ljudima u bliskoj vezi s režimom koje su s tim subjektom sklopile unosne poslove u okviru javno-privatnih partnerstava. | 17.2.2020.”. |
| | | Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Rami Makhlouf (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Samer Foz (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Mazen Tarazi (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Talas Group, u vlasništvu poduzetnika Anasa Talasa (koje je Vijeće uvrstilo na popis);
  Khaled al-Zubaidi (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Nader Qalei (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis). | | |

3.

u odjeljku B. (Subjekti) sljedeći unosi zamjenjuju odgovarajuće unose na popisu:

Ime i prezime

Podaci o identitetu

Razlozi

Datum uvrštavanja na popis

„1.

Bena Properties

Cham Holding Building, Daraa Highway,Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq, Sirija, P.O.Box 9525

Pod nadzorom Ramija Makhloufa. Najveće sirijsko društvo za nekretnine te ogranak za nekretnine i ulaganja društva Cham Holding; financira sirijski režim.

23.6.2011.

77.

Al Qatarji Company

(također poznat kao Qatarji International Group; Al-Sham i Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)

(شركة قاطرجي مجموعة/)

Vrsta subjekta: privatno društvo

Poslovni sektor: uvoz/izvoz, kamionski prijevoz; opskrba naftom i robom

Ime i prezime direktora/uprava: Hussam al-Qatirji, glavni izvršni direktor (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)

Istaknuto društvo koje posluje u različitim sektorima sirijskog gospodarstva. Olakšavanjem trgovine gorivom, oružjem i streljivom između režima i različitih aktera, uključujući ISIL (Daiš), pod izlikom uvoza i izvoza prehrambenih proizvoda, podupiranjem paravojnih postrojbi koje se bore na strani režima i iskorištavanjem svojih veza s režimom kako bi proširilo svoju komercijalnu aktivnost, Al Qatarji Company – na čelu čijeg upravnog odbora je Hussam al-Qatirji, član Narodne skupštine Sirije – podupire sirijski režim i ostvaruje korist od njega.

17.2.2020.

Krajnji stvarni vlasnik: Hussam al-Qatirji (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)

Registrirana adresa: Mazzah, Damask, Sirija

Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC

78.

Damascus Cham Holding Company

(također poznat kao Damascus Cham Private Joint Stock Company

(لقابضة الشام دمشق)

Vrsta subjekta: javno društvo privatnog prava

Poslovni sektor: izgradnja nekretnina

Ime i prezime direktora/uprava: Adel Anwar al-Olabi, predsjednik upravnog odbora i guverner Damaska (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)

Krajnji stvarni vlasnik: guvernorat Damask

Društvo Damascus Cham Holding Company osnovao je režim kao investicijski ogranak guvernorata Damaska za potrebe upravljanja nekretninama tog guvernorata i provedbe projekta Marota City, odnosno projekta luksuznih nekretnina koje se grade na zemljištu izvlaštenom posebice na temelju Dekreta br. 66 i Zakona br. 10.

Upravljanjem provedbom projekta Marota City društvo Damascus Cham Holding (čiji je predsjednik guverner Damaska) podupire sirijski režim i ostvaruje korist od tog režima te pruža povlastice poslovnim ljudima u bliskoj vezi s režimom koje su s tim subjektom sklopile unosne poslove u okviru javno-privatnih partnerstava.

17.2.2020.”.

Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Rami Makhlouf (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Samer Foz (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Mazen Tarazi (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Talas Group, u vlasništvu poduzetnika Anasa Talasa (koje je Vijeće uvrstilo na popis);

Khaled al-Zubaidi (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Nader Qalei (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis).

---

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/27

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/849

оd 11. ožujka 2021.

o izmjeni dijela 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa za potrebe njegove prilagodbe tehničkom i znanstvenom napretku

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (1), a posebno njezin članak 37. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Tablica 3. u dijelu 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 sadržava popis usklađenog razvrstavanja i označivanja opasnih tvari na temelju kriterija utvrđenih u dijelovima od 2. do 5. Priloga I. toj uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Tablica 3. u dijelu 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 sadržava popis usklađenog razvrstavanja i označivanja opasnih tvari na temelju kriterija utvrđenih u dijelovima od 2. do 5. Priloga I. toj uredbi.

| (2) | Europskoj agenciji za kemikalije („Agencija”) podneseni su prijedlozi za uvođenje usklađenog razvrstavanja i označivanja određenih tvari te za ažuriranje ili brisanje usklađenog razvrstavanja i označivanja određenih drugih tvari u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1272/2008. Odbor za procjenu rizika Agencije (RAC) donio je mišljenja (2) o tim prijedlozima nakon što je uzeo u obzir primjedbe zainteresiranih strana. Ta mišljenja RAC-a su:






  — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o 1,2,4-triazolu; |
| --- | --- | --- |

(2)

Europskoj agenciji za kemikalije („Agencija”) podneseni su prijedlozi za uvođenje usklađenog razvrstavanja i označivanja određenih tvari te za ažuriranje ili brisanje usklađenog razvrstavanja i označivanja određenih drugih tvari u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1272/2008. Odbor za procjenu rizika Agencije (RAC) donio je mišljenja (2) o tim prijedlozima nakon što je uzeo u obzir primjedbe zainteresiranih strana. Ta mišljenja RAC-a su:

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o 1,2,4-triazolu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o 1,4-dioksanu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o 1,4-dioksanu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o benzil salicilatu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o benzil salicilatu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o flumioksazinu (ISO); |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o flumioksazinu (ISO);

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o mankozebu (ISO); |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o mankozebu (ISO);

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o M faktorima za dugotrajnu opasnost za vodeni okoliš za bakar i njegove spojeve navedene u Uredbi Komisije (EU) 2016/1179; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o M faktorima za dugotrajnu opasnost za vodeni okoliš za bakar i njegove spojeve navedene u Uredbi Komisije (EU) 2016/1179;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil} -3-(difluorometil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboksamidu; sedaksanu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil} -3-(difluorometil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboksamidu; sedaksanu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o N-metoksi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklorofenil)-etil]-3-(difluorometil)-1-metilpirazol-4-karboksamidu; pidiflumetofenu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o N-metoksi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklorofenil)-etil]-3-(difluorometil)-1-metilpirazol-4-karboksamidu; pidiflumetofenu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o p-cimenu; 1-izopropil-4-metilbenzenu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o p-cimenu; 1-izopropil-4-metilbenzenu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o p-menta-1,3-dienu; alfa-terpinenu; 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-dienu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o p-menta-1,3-dienu; alfa-terpinenu; 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-dienu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o protiokonazolu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o protiokonazolu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o (R)-p-menta-1,8-dienu; d-limonenu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o (R)-p-menta-1,8-dienu; d-limonenu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o tiofanat-metilu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o tiofanat-metilu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o tolklofos-metilu (ISO); O-(2,6-diklor-p-tolil) O,O-dimetil tiofosfatu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o tolklofos-metilu (ISO); O-(2,6-diklor-p-tolil) O,O-dimetil tiofosfatu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o tolpiralatu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o tolpiralatu;

| — | Mišljenje od 15. ožujka 2019. o triniklovom disulfidu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 15. ožujka 2019. o triniklovom disulfidu;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o azametifosu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o azametifosu;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o 2-fenoksietanolu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o 2-fenoksietanolu;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o 2,2-dibromo-2-cijanoacetamidu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o 2,2-dibromo-2-cijanoacetamidu;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o 3-aminometil-3,5,5-trimetilcikloheksilaminu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o 3-aminometil-3,5,5-trimetilcikloheksilaminu;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o 6,6′-di-tert-butil-2,2′-metilendi-p-krezolu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o 6,6′-di-tert-butil-2,2′-metilendi-p-krezolu;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o diflufenikanu (ISO) N-(2,4-difluorofenil)-2-[3-(trifluormetil)fenoksi]-3-piridinkarboksamidu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o diflufenikanu (ISO) N-(2,4-difluorofenil)-2-[3-(trifluormetil)fenoksi]-3-piridinkarboksamidu;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o imidaklopridu (ISO); 1-(6-klorpiridin-3-ilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidenaminu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o imidaklopridu (ISO); 1-(6-klorpiridin-3-ilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidenaminu;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o priofenonu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o priofenonu;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o S-abscizinskoj kiselini; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o S-abscizinskoj kiselini;

| — | Mišljenje od 13. lipnja 2019. o tetrakis(2,6-dimetilfenil)-m-fenilen-bisfosfatu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 13. lipnja 2019. o tetrakis(2,6-dimetilfenil)-m-fenilen-bisfosfatu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o 1,2-epoksi-4-epoksietilcikloheksanu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o 1,2-epoksi-4-epoksietilcikloheksanu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o 4-metilpentan-2-onu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o 4-metilpentan-2-onu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o bornoj kiselini; diborovom trioksidu; tetraborovom dinatrijevom heptaoksidu, hidratu; dinatrijevom tetraboratu, bezvodnom; ortobornoj kiselini, natrijevoj soli; dinatrijevom tetraboratu dekahidratu; dinatrijevom tetraboratu pentahidratu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o bornoj kiselini; diborovom trioksidu; tetraborovom dinatrijevom heptaoksidu, hidratu; dinatrijevom tetraboratu, bezvodnom; ortobornoj kiselini, natrijevoj soli; dinatrijevom tetraboratu dekahidratu; dinatrijevom tetraboratu pentahidratu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o limunskoj kiselini; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o limunskoj kiselini;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o klomazonu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o klomazonu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o desmedifamu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o desmedifamu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o dimetomorfu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o dimetomorfu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o emamektin benzoatu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o emamektin benzoatu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o esfenvaleratu (ISO) (S)-α-cijano-3-fenoksibenzil-(S)-2-(4-klorofenil)-3-metilbutiratu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o esfenvaleratu (ISO) (S)-α-cijano-3-fenoksibenzil-(S)-2-(4-klorofenil)-3-metilbutiratu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o etametsulfuron-metilu (ISO); |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o etametsulfuron-metilu (ISO);

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o mekropop-P (ISO); (R)-2-(4-kloro-2-metilfenoksi)propionskoj kiselini i njezinim solima; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o mekropop-P (ISO); (R)-2-(4-kloro-2-metilfenoksi)propionskoj kiselini i njezinim solima;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o metil salicilatu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o metil salicilatu;

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o fenmedifamu (ISO); |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o fenmedifamu (ISO);

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o trifloksistrobinu (ISO); |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o trifloksistrobinu (ISO);

| — | Mišljenje od 20. rujna 2019. o tritikonazolu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 20. rujna 2019. o tritikonazolu;

| — | Mišljenje od 5. prosinca 2019. o 1,4-dimetilnaftalenu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 5. prosinca 2019. o 1,4-dimetilnaftalenu;

| — | Mišljenje od 5. prosinca 2019. o (3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroksi-5,6-dimetilheptan-2-il]-5,6-dihidroksi-7a,9a-dimetilheksadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oksepin-3-onu; 24-epibrasinolidu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 5. prosinca 2019. o (3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroksi-5,6-dimetilheptan-2-il]-5,6-dihidroksi-7a,9a-dimetilheksadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oksepin-3-onu; 24-epibrasinolidu;

| — | Mišljenje od 5. prosinca 2019. o 3-metilpirazolu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 5. prosinca 2019. o 3-metilpirazolu;

| — | Mišljenje od 5. prosinca 2019. o karbendazimu (ISO); metil benzimidazol-2-ilkarbamatu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 5. prosinca 2019. o karbendazimu (ISO); metil benzimidazol-2-ilkarbamatu;

| — | Mišljenje od 5. prosinca 2019. o cipermetrinu cis/trans +/– 40/60; (RS)-α-cijano-3-fenoksibenzil (1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilatu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 5. prosinca 2019. o cipermetrinu cis/trans +/– 40/60; (RS)-α-cijano-3-fenoksibenzil (1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilatu;

| — | Mišljenje od 5. prosinca 2019. o imazamoksu (ISO); (RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il)-5-metoksimetilnikotinskoj kiselini; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 5. prosinca 2019. o imazamoksu (ISO); (RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il)-5-metoksimetilnikotinskoj kiselini;

| — | Mišljenje od 5. prosinca 2019. o tetrafluoretilenu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 5. prosinca 2019. o tetrafluoretilenu;

| — | Mišljenje od 5. prosinca 2019. o tiametoksamu (ISO); 3-(2-klor-tiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oksadiazinan-4-iliden-N-nitroaminu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 5. prosinca 2019. o tiametoksamu (ISO); 3-(2-klor-tiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oksadiazinan-4-iliden-N-nitroaminu;

| — | Mišljenje od 5. prosinca 2019. o (ISO) trineksapak-etilu (ISO); etil 4-[ciklopropil(hidroksi)metilen]-3,5-dioksocikloheksankarboksilatu; |
| --- | --- |

—

Mišljenje od 5. prosinca 2019. o (ISO) trineksapak-etilu (ISO); etil 4-[ciklopropil(hidroksi)metilen]-3,5-dioksocikloheksankarboksilatu;

| (3) | Procijenjene vrijednosti akutne toksičnosti (ATE) prvenstveno se koriste za određivanje razvrstavanja s obzirom na akutnu toksičnost za ljudsko zdravlje smjesa koje sadržavaju tvari razvrstane u kategoriju akutne toksičnosti. Uključivanjem ATE vrijednosti u unose iz Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 olakšava se usklađivanje razvrstavanja smjesa i daje potpora provedbenim tijelima. Nakon dodatnih znanstvenih procjena određenih tvari Agencija je odredila ATE vrijednosti za dibakrov oksid, dibakrov klorid trihidroksid, tetrabakrov heksahidroksid sulfat i tetrabakrov heksahidroksid sulfat hidrat, ljuskice od bakra (prevučene alifatskom kiselinom), bakar(II) karbonat--bakar(II) hidroksid (1:1), bakrov dihidroksid; bakar(II) hidroksid, bordošku juhu; produkte reakcije bakrova sulfata s kalcijevim dihidroksidom i bakrovim sulfatom pentahidratom, uz ostale tvari koje je RAC predložio u svojim mišljenjima. Te ATE vrijednosti trebalo bi uvrstiti u pretposljednji stupac tablice 3. u dijelu 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008. |
| --- | --- |

(3)

Procijenjene vrijednosti akutne toksičnosti (ATE) prvenstveno se koriste za određivanje razvrstavanja s obzirom na akutnu toksičnost za ljudsko zdravlje smjesa koje sadržavaju tvari razvrstane u kategoriju akutne toksičnosti. Uključivanjem ATE vrijednosti u unose iz Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 olakšava se usklađivanje razvrstavanja smjesa i daje potpora provedbenim tijelima. Nakon dodatnih znanstvenih procjena određenih tvari Agencija je odredila ATE vrijednosti za dibakrov oksid, dibakrov klorid trihidroksid, tetrabakrov heksahidroksid sulfat i tetrabakrov heksahidroksid sulfat hidrat, ljuskice od bakra (prevučene alifatskom kiselinom), bakar(II) karbonat--bakar(II) hidroksid (1:1), bakrov dihidroksid; bakar(II) hidroksid, bordošku juhu; produkte reakcije bakrova sulfata s kalcijevim dihidroksidom i bakrovim sulfatom pentahidratom, uz ostale tvari koje je RAC predložio u svojim mišljenjima. Te ATE vrijednosti trebalo bi uvrstiti u pretposljednji stupac tablice 3. u dijelu 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008.

| (4) | Komisija je zaprimila dodatne informacije kojima se osporava znanstvena procjena utvrđena u mišljenjima RAC-a od 15. ožujka 2019. o mankozebu, od 20. rujna 2019. o 4-metilpentan-2-onu i od 20. rujna 2019. o dimetomorfu. Komisija je procijenila te informacije i utvrdila da nisu dostatne da se dovede u pitanje znanstvena analiza iz mišljenja RAC-a. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zaprimila dodatne informacije kojima se osporava znanstvena procjena utvrđena u mišljenjima RAC-a od 15. ožujka 2019. o mankozebu, od 20. rujna 2019. o 4-metilpentan-2-onu i od 20. rujna 2019. o dimetomorfu. Komisija je procijenila te informacije i utvrdila da nisu dostatne da se dovede u pitanje znanstvena analiza iz mišljenja RAC-a.

| (5) | Komisija stoga smatra da bi trebalo unijeti, ažurirati ili izbrisati usklađeno razvrstavanje i označivanje određenih tvari. |
| --- | --- |

(5)

Komisija stoga smatra da bi trebalo unijeti, ažurirati ili izbrisati usklađeno razvrstavanje i označivanje određenih tvari.

| (6) | Uredbu (EZ) br. 1272/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbu (EZ) br. 1272/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Ne bi trebalo odmah zahtijevati usklađenost s novim ili ažuriranim usklađenim razvrstavanjima jer je dobavljačima potrebno određeno vrijeme kako bi prilagodili označivanje i pakiranje tvari i smjesa novim ili izmijenjenim razvrstavanjima te prodali postojeće zalihe koje podliježu prethodnim regulatornim zahtjevima. To je vrijeme potrebno i kako bi se dobavljačima omogućilo dovoljno vremena za poduzimanje mjera potrebnih za osiguravanje trajne usklađenosti s drugim pravnim zahtjevima nakon promjena na temelju ove Uredbe. Takvi zahtjevi mogu uključivati one utvrđene u članku 22. stavku 1. točki (f) Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili one utvrđene u članku 50. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Dobavljači bi, međutim, trebali imati mogućnost primjene novih ili ažuriranih usklađenih razvrstavanja te u skladu s tim prilagoditi označivanje i pakiranje na dobrovoljnoj osnovi prije datuma početka primjene ove Uredbe i od datuma stupanja na snagu kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi i okoliša te osigurala dovoljna fleksibilnost dobavljačima, |
| --- | --- |

(7)

Ne bi trebalo odmah zahtijevati usklađenost s novim ili ažuriranim usklađenim razvrstavanjima jer je dobavljačima potrebno određeno vrijeme kako bi prilagodili označivanje i pakiranje tvari i smjesa novim ili izmijenjenim razvrstavanjima te prodali postojeće zalihe koje podliježu prethodnim regulatornim zahtjevima. To je vrijeme potrebno i kako bi se dobavljačima omogućilo dovoljno vremena za poduzimanje mjera potrebnih za osiguravanje trajne usklađenosti s drugim pravnim zahtjevima nakon promjena na temelju ove Uredbe. Takvi zahtjevi mogu uključivati one utvrđene u članku 22. stavku 1. točki (f) Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili one utvrđene u članku 50. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Dobavljači bi, međutim, trebali imati mogućnost primjene novih ili ažuriranih usklađenih razvrstavanja te u skladu s tim prilagoditi označivanje i pakiranje na dobrovoljnoj osnovi prije datuma početka primjene ove Uredbe i od datuma stupanja na snagu kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi i okoliša te osigurala dovoljna fleksibilnost dobavljačima,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 1272/2008

Tablica 3. u dijelu 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 17. prosinca 2022.

Odstupajući od drugog stavka ovog članka, tvari i smjese mogu se razvrstavati, označivati i pakirati u skladu s ovom Uredbom od datuma njezina stupanja na snagu.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 353, 31.12.2008., str. 1.

1

(2)  Mišljenja su dostupna na sljedećoj internetskoj stranici: https://echa.europa.eu/registry-of-clh-intentions-until-outcome/-/dislist/name/-/ecNumber/-/casNumber/-/dte_receiptFrom/-/dte_receiptTo/-/prc_public_status/Opinion+Adopted/dte_withdrawnFrom/-/dte_withdrawnTo/-/sbm_expected_submissionFrom/-/sbm_expected_submissionTo/-/dte_finalise_deadlineFrom/-/dte_finalise_deadlineTo/-/haz_addional_hazard/-/lec_submitter/-/dte_assessmentFrom/-/dte_assessmentTo/-/prc_regulatory_programme/-/

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (SL L 167, 27.6.2012., str. 1.).

4

---

PRILOG

U Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 tablica 3. u dijelu 3. mijenja se kako slijedi:

| (1) | umeću se sljedeći unosi:
















  Indeks broj | Kemijsko ime | EZ broj | CAS broj | Razvrstavanje | Označivanje | Specifične granične vrijednosti koncentracije, M faktori i ATE vrijednosti | Napomene |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razred opasnosti i kodovi kategorije | Oznake upozorenja | Piktogrami, oznake opasnosti | Oznake upozorenja | Dodatne oznake upozorenja |
| „601-093-00-6 | 1,4-dimetilnaftalen | 209-335-9 | 571-58-4 | Ak. toks. 4
  Aspir. toks. 1
  Nadraž. oka 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 3. | H302
  H304
  H319
  H400
  H412 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H302
  H304
  H319
  H410 | | gutanje: ATE = 1 300  mg/kg tjelesne mase
  M = 1” | |
| „601-094-00-1 | 1-izopropil-4-metilbenzen;

  p-cimen | 202-796-7 | 99-87-6 | Zap. tek. 3
  Ak. toks. 3
  Aspir. toks. 1
  Kron. toks. vod. okol. 2. | H226
  H331
  H304
  H411 | GHS02
  GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H226
  H331
  H304
  H411 | | udisanje: ATE = 3 mg/l (pare)” | |
| „601-095-00-7 | p-menta-1,3-dien; 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-dien;
  alfa-terpinen | 202-795-1 | 99-86-5 | Zap. tek. 3
  Ak. toks. 4
  Derm. senz. 1
  Aspir. toks. 1
  Kron. toks. vod. okol. 2. | H226
  H302
  H317
  H304
  H411 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H226
  H302
  H317
  H304
  H411 | | gutanje: ATE = 1 680  mg/kg tjelesne mase” | |
| „602-110-00-X | tetrafluoroetilen | 204-126-9 | 116-14-3 | Karc. 1B | H350 | GHS08
  Dgr | H350” | | | |
| „604-095-00-5 | 6,6′-di-tert-butil-2,2′-metilendi-p-krezol;
  [DBMC] | 204-327-1 | 119-47-1 | Repr. 1B | H360F | GHS08
  Dgr | H360F” | | | |
| „606-152-00-X | (5-kloro-2-metoksi-4-metil-3-piridil)(4,5,6-trimetoksi-o-tolil)metanon; piriofenon | – | 688046-61-9 | Karc. 2
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H351
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H410 | | M = 1” | |
| „607-747-00-7 | 2,2-dibromo-2-cianoacetamid; [DBNPA] | 233-539-7 | 10222-01-2 | Ak. toks. 2
  Ak. toks. 3
  TCOP 1
  Nadraž. koža 2
  Ozlj. oka 1
  Derm. senz. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H330
  H301
  H372 (dišni sustav) (udisanje)
  H315
  H318
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H301
  H372 (dišni sustav) (udisanje)
  H315
  H318
  H317
  H410 | | udisanje: ATE = 0,24 mg/l (prašina ili maglica)
  gutanje: ATE = 118 mg/kg tjelesne mase
  M = 1
  M = 1” | |
| „607-748-00-2 | [S-(Z,E)]-5-(1-hidroksi-2,6,6-trimetil-4-oksocikloheks-2-en-1-il)-3-metilpenta-2,4-dienska kiselina;

  S-abscizinska kiselina | 244-319-5 | 21293-29-8 | Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| „607-749-00-8 | metilsalicilat | 204-317-7 | 119-36-8 | Repr. 2
  Ak. toks. 4
  Derm. senz. 1B
  Kron. toks. vod. okol. 3. | H361d
  H302
  H317
  H412 | GHS07
  GHS08
  Wng | H361d
  H302
  H317
  H412 | | gutanje: ATE = 890 mg/kg tjelesne mase” | |
| „607-750-00-3 | limunska kiselina | 201-069-1 | 77-92-9 | Nadraž. oka 2
  TCOJ 3 | H319
  H335 | GHS07
  Wng | H319
  H335” | | | |
| „607-751-00-9 | etametsulfuron-metil (ISO);
  metil 2-({[4-etoksi-6-(metilamino)-1,3,5-triazin-2-il]karbamoil}sulfamoil)benzoat | – | 97780-06-8 | Nadraž. oka 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H319
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H319
  H410 | | M = 1 000
  M = 100” | |
| „607-752-00-4 | trineksapak-etil (ISO);
  etil 4-[ciklopropil(hidroksi)metilen]-3,5-dioksocikloheksankarboksilat | – | 95266-40-3 | TCOP 2
  Derm. senz. 1B
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H373 (gastrointestinalni trakt)
  H317
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H373 (gastrointestinalni trakt)
  H317
  H410 | | M = 1” | |
| „607-753-00-X | (3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroksi-5,6-dimetilheptan-2-il]-5,6-dihidroksi-7a,9a-dimetilheksadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oksepin-3-on; 24-epibrasinolid | – | 78821-43-9 | Kron. toks. vod. okol. 4. | H413 | | H413” | | | |
| „607-754-00-5 | benzilsalicilat | 204-262-9 | 118-58-1 | Derm. senz. 1B | H317 | GHS07
  Wng | H317” | | | |
| „607-755-00-0 | (RS)-1-{1-etil-4-[4-mesil-3-(2-metoksietoks)-o-toluoil]pirazol-5-iloksi}etil metil karbonat;
  tolpiralat | – | 1101132-67-5 | Karc. 2
  Repr. 2
  TCOP 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H351
  H361fd
  H373 (oko)
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H361fd
  H373 (oko)
  H410 | | M = 10
  M = 100” | |
| „613-337-00-9 | protiokonazol (ISO);
  2-[2-(1-klorciklopropi)-3-(2-klorofenil)-2-hidroksipropil]-2,4-dihidro-3H-1,2,4-triazol-3-thion | – | 178928-70-6 | Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 10
  M = 1” | |
| „613-338-00-4 | azametifos (ISO); S-[(6-kloro-2-oksooksazolo[4,5-b]piridin-3(2H)-il)metil] O,O-dimetiltiofosfat | 252-626-0 | 35575-96-3 | Karc. 2
  Ak. toks. 3
  Ak. toks. 4
  TCOJ 1
  Derm. senz. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H351
  H331
  H302
  H370 (živčani sustav)
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H351
  H331
  H302
  H370 (živčani sustav)
  H317
  H410 | | udisanje: ATE = 0,5 mg/l (prašina ili maglica)
  gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase
  M = 1 000
  M = 1 000 ” | |
| „613-339-00-X | 3-metilpirazol | 215-925-7 | 1453-58-3 | Repr. 1B
  Ak. toks. 4
  TCOP 2
  Nagriz. koža 1
  Ozlj. oka 1 | H360D
  H302
  H373 (pluća)
  H314
  H318 | GHS08
  GHS07
  GHS05
  Dgr | H360D
  H302
  H373 (pluća)
  H314 | | gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase” | |
| „613-340-00-5 | klomazon (ISO); 2-(2-klorbenzil)-4,4-dimetil-1,2-oksazolidin-3-on | – | 81777-89-1 | Ak. toks. 4
  Ak. toks. 4
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H332
  H302
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H332
  H302
  H410 | | udisanje: ATE = 4,85 mg/l (prašina ili maglica)
  gutanje: ATE = 768 mg/kg tjelesne mase
  M = 1
  M = 1” | |
| „614-030-00-2 | emamektin benzoat (ISO); (4”R)-4”-deoksi-4”-(metilamino) avermektin B1 benzoat | – | 155569-91-8 | Ak. toks. 3
  Ak. toks. 3
  Ak. toks. 3
  TCOJ 1
  TCOP 1
  Ozlj. oka 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H331
  H311
  H301
  H370 (živčani sustav)
  H372 (živčani sustav)
  H318
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H331
  H311
  H301
  H370 (živčani sustav)
  H372 (živčani sustav)
  H318
  H410 | | udisanje:
  ATE = 0,663
  mg/l (prašina ili maglica)
  dodir s kožom:
  ATE = 300
  mg/kg tjelesne mase
  gutanje: ATE =
  60 mg/kg tjelesne mase
  TCOP 1 H372: C ≥ 5 % TCOP 2.; H373: 0,5 % ≤ C < 5 %
  M = 10 000
  M = 10 000 ” | |
| „616-234-00-7 | N-metoksi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklorofenil)-etil]-3-(difluorometil)-1-metilpirazol-4-karboksamid; pidiflumetofen | – | 1228284-64-7 | Karc. 2
  Repr. 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H351
  H361f
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H361f
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| „616-235-00-2 | N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil} -3-(difluorometil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboksamid; sedaksan | – | 874967-67-6 | Karc. 2
  Ak. toks. vod. okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 2 | H351
  H400
  H411 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H410 | | M = 1” | |

(1)

umeću se sljedeći unosi:

Indeks broj

Kemijsko ime

EZ broj

CAS broj

Razvrstavanje

Označivanje

Specifične granične vrijednosti koncentracije, M faktori i ATE vrijednosti

Napomene

Razred opasnosti i kodovi kategorije

Oznake upozorenja

Piktogrami, oznake opasnosti

Oznake upozorenja

Dodatne oznake upozorenja

„601-093-00-6

1,4-dimetilnaftalen

209-335-9

571-58-4

Ak. toks. 4

Aspir. toks. 1

Nadraž. oka 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 3.

H302

H304

H319

H400

H412

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H302

H304

H319

H410

gutanje: ATE = 1 300  mg/kg tjelesne mase

M = 1”

„601-094-00-1

1-izopropil-4-metilbenzen;

p-cimen

202-796-7

99-87-6

Zap. tek. 3

Ak. toks. 3

Aspir. toks. 1

Kron. toks. vod. okol. 2.

H226

H331

H304

H411

GHS02

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H226

H331

H304

H411

udisanje: ATE = 3 mg/l (pare)”

„601-095-00-7

p-menta-1,3-dien; 1-izopropil-4-metilcikloheksa-1,3-dien;

alfa-terpinen

202-795-1

99-86-5

Zap. tek. 3

Ak. toks. 4

Derm. senz. 1

Aspir. toks. 1

Kron. toks. vod. okol. 2.

H226

H302

H317

H304

H411

GHS02

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H226

H302

H317

H304

H411

gutanje: ATE = 1 680  mg/kg tjelesne mase”

„602-110-00-X

tetrafluoroetilen

204-126-9

116-14-3

Karc. 1B

H350

GHS08

Dgr

H350”

„604-095-00-5

6,6′-di-tert-butil-2,2′-metilendi-p-krezol;

[DBMC]

204-327-1

119-47-1

Repr. 1B

H360F

GHS08

Dgr

H360F”

„606-152-00-X

(5-kloro-2-metoksi-4-metil-3-piridil)(4,5,6-trimetoksi-o-tolil)metanon; piriofenon

–

688046-61-9

Karc. 2

Kron. toks. vod. okol. 1.

H351

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H410

M = 1”

„607-747-00-7

2,2-dibromo-2-cianoacetamid; [DBNPA]

233-539-7

10222-01-2

Ak. toks. 2

Ak. toks. 3

TCOP 1

Nadraž. koža 2

Ozlj. oka 1

Derm. senz. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H330

H301

H372 (dišni sustav) (udisanje)

H315

H318

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H301

H372 (dišni sustav) (udisanje)

H315

H318

H317

H410

udisanje: ATE = 0,24 mg/l (prašina ili maglica)

gutanje: ATE = 118 mg/kg tjelesne mase

M = 1

M = 1”

„607-748-00-2

[S-(Z,E)]-5-(1-hidroksi-2,6,6-trimetil-4-oksocikloheks-2-en-1-il)-3-metilpenta-2,4-dienska kiselina;

S-abscizinska kiselina

244-319-5

21293-29-8

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1

M = 1”

„607-749-00-8

metilsalicilat

204-317-7

119-36-8

Repr. 2

Ak. toks. 4

Derm. senz. 1B

Kron. toks. vod. okol. 3.

H361d

H302

H317

H412

GHS07

GHS08

Wng

H361d

H302

H317

H412

gutanje: ATE = 890 mg/kg tjelesne mase”

„607-750-00-3

limunska kiselina

201-069-1

77-92-9

Nadraž. oka 2

TCOJ 3

H319

H335

GHS07

Wng

H319

H335”

„607-751-00-9

etametsulfuron-metil (ISO);

metil 2-({[4-etoksi-6-(metilamino)-1,3,5-triazin-2-il]karbamoil}sulfamoil)benzoat

–

97780-06-8

Nadraž. oka 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H319

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H319

H410

M = 1 000

M = 100”

„607-752-00-4

trineksapak-etil (ISO);

etil 4-[ciklopropil(hidroksi)metilen]-3,5-dioksocikloheksankarboksilat

–

95266-40-3

TCOP 2

Derm. senz. 1B

Kron. toks. vod. okol. 1.

H373 (gastrointestinalni trakt)

H317

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H373 (gastrointestinalni trakt)

H317

H410

M = 1”

„607-753-00-X

(3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroksi-5,6-dimetilheptan-2-il]-5,6-dihidroksi-7a,9a-dimetilheksadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oksepin-3-on; 24-epibrasinolid

–

78821-43-9

Kron. toks. vod. okol. 4.

H413

H413”

„607-754-00-5

benzilsalicilat

204-262-9

118-58-1

Derm. senz. 1B

H317

GHS07

Wng

H317”

„607-755-00-0

(RS)-1-{1-etil-4-[4-mesil-3-(2-metoksietoks)-o-toluoil]pirazol-5-iloksi}etil metil karbonat;

tolpiralat

–

1101132-67-5

Karc. 2

Repr. 2

TCOP 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H351

H361fd

H373 (oko)

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H361fd

H373 (oko)

H410

M = 10

M = 100”

„613-337-00-9

protiokonazol (ISO);

2-[2-(1-klorciklopropi)-3-(2-klorofenil)-2-hidroksipropil]-2,4-dihidro-3H-1,2,4-triazol-3-thion

–

178928-70-6

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 10

M = 1”

„613-338-00-4

azametifos (ISO); S-[(6-kloro-2-oksooksazolo[4,5-b]piridin-3(2H)-il)metil] O,O-dimetiltiofosfat

252-626-0

35575-96-3

Karc. 2

Ak. toks. 3

Ak. toks. 4

TCOJ 1

Derm. senz. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H351

H331

H302

H370 (živčani sustav)

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H351

H331

H302

H370 (živčani sustav)

H317

H410

udisanje: ATE = 0,5 mg/l (prašina ili maglica)

gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase

M = 1 000

M = 1 000 ”

„613-339-00-X

3-metilpirazol

215-925-7

1453-58-3

Repr. 1B

Ak. toks. 4

TCOP 2

Nagriz. koža 1

Ozlj. oka 1

H360D

H302

H373 (pluća)

H314

H318

GHS08

GHS07

GHS05

Dgr

H360D

H302

H373 (pluća)

H314

gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase”

„613-340-00-5

klomazon (ISO); 2-(2-klorbenzil)-4,4-dimetil-1,2-oksazolidin-3-on

–

81777-89-1

Ak. toks. 4

Ak. toks. 4

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H332

H302

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H332

H302

H410

udisanje: ATE = 4,85 mg/l (prašina ili maglica)

gutanje: ATE = 768 mg/kg tjelesne mase

M = 1

M = 1”

„614-030-00-2

emamektin benzoat (ISO); (4”R)-4”-deoksi-4”-(metilamino) avermektin B1 benzoat

–

155569-91-8

Ak. toks. 3

Ak. toks. 3

Ak. toks. 3

TCOJ 1

TCOP 1

Ozlj. oka 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H331

H311

H301

H370 (živčani sustav)

H372 (živčani sustav)

H318

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS08

GHS09

Dgr

H331

H311

H301

H370 (živčani sustav)

H372 (živčani sustav)

H318

H410

udisanje:

ATE = 0,663

mg/l (prašina ili maglica)

dodir s kožom:

ATE = 300

mg/kg tjelesne mase

gutanje: ATE =

60 mg/kg tjelesne mase

TCOP 1 H372: C ≥ 5 % TCOP 2.; H373: 0,5 % ≤ C < 5 %

M = 10 000

M = 10 000 ”

„616-234-00-7

N-metoksi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklorofenil)-etil]-3-(difluorometil)-1-metilpirazol-4-karboksamid; pidiflumetofen

–

1228284-64-7

Karc. 2

Repr. 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H351

H361f

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H361f

H410

M = 1

M = 1”

„616-235-00-2

N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil} -3-(difluorometil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboksamid; sedaksan

–

874967-67-6

Karc. 2

Ak. toks. vod. okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 2

H351

H400

H411

GHS08

GHS09

Wng

H351

H410

M = 1”

| (2) | unosi za indeks brojeve 005-007-00-2, 005-008-00-8; 005-011-00-4; 005-011-01-1; 005-011-02-9; 006-069-00-3; 006-076-00-1; 015-113-00-0; 028-007-00-4; 029-002-00-X; 029-015-00-0; 029-016-00-6; 029-017-00-1; 029-018-00-7; 029-019-01-X; 029-020-00-8; 029-021-00-3; 029-022-00-9; 029-023-00-4; 601-029-00-7; 601-096-00-2; 603-024-00-5; 603-066-00-4; 603-098-00-9; 606-004-00-4; 607-421-00-4; 607-424-00-0; 607-434-00-5; 608-058-00-4; 612-067-00-9; 612-252-00-4; 613-048-00-8; 613-102-00-0; 613-111-00-X; 613-166-00-X; 613-208-00-7; 613-267-00-9; 613-282-00-0; 616-032-00-9; 616-106-00-0 i 616-113-00-9 zamjenjuju se sljedećim unosima:
















  Indeks broj | Kemijsko ime | EZ broj | CAS broj | Razvrstavanje | Označivanje | Specifične granične vrijednosti koncentracije, M faktori i ATE vrijednosti | Napomene |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Razred opasnosti i kodovi kategorije | Oznake upozorenja | Piktogrami, oznake opasnosti | Oznake upozorenja | Dodatne oznake upozorenja |
| „005-007-00-2 | borna kiselina [1]
  borna kiselina [2] | 233-139-2 [1]
  234-343-4 [2] | 10043-35-3 [1]
  11113-50-1 [2] | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD” | | | |
| „005-008-00-8 | diborov trioksid | 215-125-8 | 1303-86-2 | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD” | | | |
| „005-011-00-4 | tetraborov dinatrijev heptaoksid, hidrat; [1]
  dinatrijev tetraborat, bezvodni; [2]
  ortoborna kiselina, natrijeva sol [3]
  dinatrijev tetraborat dekahidrat [4]
  dinatrijev tetraborat pentahidrat [5] | 235-541-3 [1]
  215-540-4 [2]
  237-560-2 [3]
  215-540-4 [4]
  215-540-4 [5] | 12267-73-1 [1]
  1330-43-4 [2]
  13840-56-7 [3]
  1303-96-4 [4]
  12179-04-3 [5] | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD” | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| „006-069-00-3 | tiofanat-metil (ISO);
  dimetil (1,2-fenilenedikarbamotioil)biskarbamat;
  dimetil 4,4′-(o-fenilen)bis(3-tioalofanat) | 245-740-7 | 23564-05-8 | Karc. 2
  Muta. 2
  Ak. toks. 4
  Derm. senz. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H351
  H341
  H332
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H351
  H341
  H332
  H317
  H410 | | udisanje: ATE = 1,7 mg/l
  (prašina i maglica)
  M = 10
  M = 10” | |
| „006-076-00-1 | mankozeb (ISO); manganov etilenbis(ditiokarbamat) (polimerni) kompleks s cinkovom soli | – | 8018-01-7 | Karc. 2
  Repr. 1B
  TCOP 2
  Derm. senz. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H351
  H360D
  H373 (štitnjača, živčani sustav)
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Dgr | H351
  H360D
  H373 (oči, živčani sustav)
  H317
  H410 | | M = 10
  M = 10” | |
| „015-113-00-0 | tolklofos-metil (ISO);

  O-(2,6-diklor-p-tolil) O,O-dimetil tiofosfat | 260-515-3 | 57018-04-9 | Derm. senz. 1B
  Ak. toks. vod. okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1 | H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H317
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| „028-007-00-4 | triniklov disulfid;
  niklov subsulfid; [1]
  hezlvoodit [2] | 234-829-6 [1]
  - [2] | 12035-72-2 [1]
  12035-71-1 [2] | Karc. 1 A
  Muta. 2
  Ak. toks. 3
  TCOP 1
  Derm. senz. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H350i
  H341
  H331
  H372**
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS06
  GHS09
  Dgr | H350i
  H341
  H331
  H372**
  H317
  H410 | | udisanje:
  ATE = 0,92 mg/l
  (prašina ili maglica)” | |
| „029-002-00-X | dibakrov oksid
  bakar(I) oksid | 215-270-7 | 1317-39-1 | Ak. toks. 4
  Ak. toks. 4
  Ozlj. oka 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H332
  H302
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H332
  H302
  H318
  H410 | | udisanje: ATE = 3,34 mg/l (prašina ili maglica)
  gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase
  M = 100
  M = 10” | |
| „029-015-00-0 | bakrov tiocianat | 214-183-1 | 1111-67-7 | Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | EUH032 | M = 10
  M = 10” | |
| „029-016-00-6 | bakar(II) oksid | 215-269-1 | 1317-38-0 | Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 100
  M = 10” | |
| „029-017-00-1 | dibakrov klorid trihidroksid | 215-572-9 | 1332-65-6 | Ak. toks. 4
  Ak. toks. 3
  Ak. toks. vod. okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1 | H332
  H301
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H332
  H301
  H410 | | udisanje: ATE = 2,83 mg/l (prašina ili maglica)
  gutanje: ATE = 299 mg/kg tjelesne mase
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-018-00-7 | tetrabakrov heksahidroksid sulfat; [1]
  tetrabakrov heksahidroksid sulfat hidrat [2] | 215-582-3 [1]
  215-582-3 [2] | 1333-22-8 [1]
  12527-76-3 [2] | Ak. toks. 4
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H302
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H302
  H410 | | gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-019-01-X | ljuskice od bakra (prevučene alifatskom kiselinom) | – | – | Ak. toks. 3
  Ak. toks. 4
  Nadraž. oka 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H331
  H302
  H319
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H331
  H302
  H319
  H410 | | udisanje: ATE = 0,733 mg/l (prašina ili maglica)
  gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-020-00-8 | bakar(II) karbonat--bakar(II) hidroksid (1:1) | 235-113-6 | 12069-69-1 | Ak. toks. 4
  Ak. toks. 4
  Nadraž.oka 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H332
  H302
  H319
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H332
  H302
  H319
  H410 | | udisanje: ATE = 1,2 mg/l (prašina ili maglica)
  gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-021-00-3 | bakrov dihidroksid;
  bakar(II) hidroksid | 243-815-9 | 20427-59-2 | Ak. toks. 2
  Ak. toks. 4
  Ozlj. oka 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H330
  H302
  H318
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H302
  H318
  H410 | | udisanje: ATE = 0,47 mg/l (prašina ili maglica)
  gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-022-00-9 | bordoška juha;
  produkt reakcije bakrova sulfata s kalcijevim dihidroksidom | – | 8011-63-0 | Ak. toks. 4
  Ozlj. oka 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H332
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H332
  H318
  H410 | | udisanje: ATE = 1,97 mg/l (prašina ili maglica)
  M = 10
  M = 1” | |
| „029-023-00-4 | bakrov sulfat pentahidrat | 231-847-6 | 7758-99-8 | Ak. toks. 4
  Ozlj. oka 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H302
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H302
  H318
  H410 | | gutanje: ATE = 481 mg/kg tjelesne mase
  M = 10
  M = 1” | |
| „601-029-00-7 | dipenten;
  limonen [1]
  (S)-p-menta-1,8-dien; l-limonen [2]

  trans-1-metil-4-(1-metilvinil)cikloheksen; [3]
  (±)-1-metil-4-(1-metilvinil)cikloheksen [4] | 205-341-0 [1]
  227-815-6 [2]
  229-977-3 [3]
  231-732-0 [4] | 138-86-3 [1]
  5989-54-8 [2]
  6876-12-6 [3]
  7705-14-8 [4] | Zap. tek. 3
  Nadraž. koža 2
  Derm. senz. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H226
  H315
  H317
  H400
  H410 | GHS02
  GHS07
  GHS09
  Wng | H226
  H315
  H317
  H410 | | | C” |
| „601-096-00-2 | (R)-p-menta-1,8-dien;
  d-limonen | 227-813-5 | 5989-27-5 | Zap. tek. 3
  Nadraž. koža 2
  Derm. senz. 1B
  Aspir. toks. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 3. | H226
  H315
  H317
  H304
  H400
  H412 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H226
  H315
  H317
  H304
  H410 | | M = 1” | |
| „603-024-00-5 | 1,4-dioksan | 204-661-8 | 123-91-1 | Zap. tek. 2
  Karc. 1B
  TCOJ 3
  Nadraž.oka 2 | H225
  H350
  H335
  H319 | GHS02
  GHS08
  GHS07
  Dgr | H225
  H350
  H335
  H319 | EUH019
  EUH066 | | D” |
| „603-066-00-4 | 7-oks-3-oksiranilbiciklo[4.1.0]heptan; 1,2-epoksi-4-epoksietilcikloheksan; 4-vinilcikloheksen diepoksid | 203-437-7 | 106-87-6 | Karc. 1B
  Muta. 2
  Repr. 1B
  Ak. toks. 3
  Ak. toks. 4 | H350
  H341
  H360F
  H331
  H302 | GHS08
  GHS06
  Dgr | H350
  H341
  H360F
  H331
  H302 | | udisanje: ATE = 0,5 mg/l (prašina ili maglica)
  gutanje: ATE = 1 847  mg/kg tjelesne mase” | |
| „603-098-00-9 | 2-fenoksietanol | 204-589-7 | 122-99-6 | Ak. toks. 4
  TCOJ 3
  Ozlj. oka 1 | H302
  H335
  H318 | GHS05
  GHS07
  Dgr | H302
  H335
  H318 | | gutanje:
  ATE = 1 394  mg/kg tjelesne mase” | |
| „606-004-00-4 | 4-metilpentan-2-on; izobutil-metil-keton | 203-550-1 | 108-10-1 | Zap. tek. 2
  Karc. 2
  Ak. toks. 4
  TCOJ 3
  Nadraž. oka 2 | H225
  H351
  H332
  H336
  H319 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  Dgr | H225
  H351
  H332
  H336
  H319 | EUH066 | udisanje: ATE = 11 mg/l (pare)” | |
| „607-421-00-4 | cipermetrin (ISO);
  α-cijano-3-fenoksibenzil 3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilat; cipermethrin cis/trans +/- 40/60 | 257-842-9 | 52315-07-8 | Ak. toks. 4
  Ak. toks. 4
  TCOJ 3
  TCOP 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H332
  H302
  H335
  H373 (živčani sustav)
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H332
  H302
  H335
  H373 (živčani sustav)
  H410 | | gutanje; ATE = 500 mg/kg tjelesne mase
  udisanje; ATE = 3,3 mg/l (prašina ili maglica)
  M = 100000
  M = 100000” | |
| „607-424-00-0 | trifloksistrobin (ISO); metil (E)-metoksiimino-{(E)-α-[1-(α,α,α-trifluor-m-tolil)etilidenaminooksil-o-tolil}acetat | – | 141517-21-7 | Lakt.
  Derm. senz. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H362
  H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H362
  H317
  H410 | | M = 100
  M = 10” | |
| „607-434-00-5 | mekoprop-P (ISO) [1] i njegove soli;
  (R)-2-(4-kloro-2-metilfenoksi)propionska kiselina [1] i njezine soli | 240-539-0 [1] | 16484-77-8 [1] | Ak. toks. 4
  Ozlj. oka 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H302
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H302
  H318
  H410 | | gutanje: ATE = 431 mg/kg tjelesne mase
  M = 10
  M = 10” | |
| „608-058-00-4 | esfenvalerat (ISO);
  (S)-α-cijano-3-fenoksibenzil-(S)-2-(4-klorofenil)-3-metilbutirat | – | 66230-04-4 | Ak. toks. 3
  Ak. toks. 3
  TCOJ 1
  TCOP 2
  Derm. senz. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H331
  H301
  H370 (živčani sustav)
  H373
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H331
  H301
  H370 (živčani sustav)
  H373
  H317
  H410 | | gutanje; ATE = 88,5 mg/kg tjelesne mase
  udisanje; ATE = 0,53 mg/l (prašina ili maglica)
  M = 10 000
  M = 10 000 ” | |
| „612-067-00-9 | 3-aminometil-3,5,5-trimetilcikloheksilamin | 220-666-8 | 2855-13-2 | Ak. toks. 4
  Nagriz. koža.1B
  Ozlj. oka 1
  Derm. senz. 1 A | H302
  H314
  H318
  H317 | GHS05
  GHS07
  Dgr | H302
  H314
  H317 | | gutanje: ATE = 1 030  mg/kg tjelesne mase
  Derm. senz. 1 A; H317: C ≥ 0,001 %” | |
| „612-252-00-4 | imidakloprid (ISO);
  (E)-1-(6-klor-3-piridinilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidenamin;
  (2E)-1-[(6-klorpiridin-3-il) metil]-N-nitroimidazolidin-2-imin | 428-040-8 | 138261-41-3 | Ak. toks. 3
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H301
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H301
  H410 | | gutanje: ATE = 131 mg/kg tjelesne mase
  M = 100
  M = 1 000 ” | |
| „613-048-00-8 | karbendazim (ISO); metil benzimidazol-2-ilkarbamat | 234-232-0 | 10605-21-7 | Muta. 1B
  Repr. 1B
  Derm. senz. 1
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H340
  H360FD
  H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H340
  H360FD
  H317
  H410 | | M = 10
  M = 10” | |
| „613-102-00-0 | dimetomorf (ISO); (E,Z)-4-(3-(4-klorofenil)-3-(3,4-dimetoksifenil)akroil)morfolin | 404-200-2 | 110488-70-5 | Repr. 1B
  Kron. toks. vod. okol. 2. | H360F
  H411 | GHS08
  GHS09
  Dgr | H360F
  H411” | | | |
| „613-111-00-X | 1,2,4-triazol | 206-022-9 | 288-88-0 | Repr. 1B
  Ak. toks. 4
  Nadraž. oka 2 | H360FD
  H302
  H319 | GHS08
  GHS07
  Dgr | H360FD
  H302
  H319 | | gutanje: ATE = 1 320  mg/kg tjelesne mase” | |
| „613-166-00-X | flumioksazin (ISO);

  N-(7-fluor-3,4-dihidro-3-oxo-4-prop-2-inil-2H-1,4-benzoksazin-6-il)cikloheks-1-en-1,2-dikarboksimid | – | 103361-09-7 | Repr. 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H361d
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H410 | | M = 1 000
  M = 1 000 ” | |
| „613-208-00-7 | imazamoks (ISO);
  (RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il)-5-metoksimetilnikotinska kiselina | – | 114311-32-9 | Repr. 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H361d
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H410 | | M = 10
  M = 10” | |
| „613-267-00-9 | tiametoksam (ISO);
  3-(2-klor-tiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oksadiazinan-4-iliden-N-nitroamin | 428-650-4 | 153719-23-4 | Repr. 2
  Ak. toks. 4
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H361fd
  H302
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H361fd
  H302
  H410 | | gutanje: ATE = 780 mg/kg tjelesne mase
  M = 10
  M = 10” | |
| „613-282-00-0 | tritikonazol (ISO);
  (RS)-(E)-5-(4-klorbenziliden)-2,2-dimetil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-metil)ciklopentanol | – | 138182-18-0 | Repr. 2
  TCOP 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H361f
  H373
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361f
  H373
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| „616-032-00-9 | diflufenikan (ISO);

  N-(2,4-difluorofenil)-2-[3-(trifluormetil)fenoksi]-3-piridinkarboksamid; 2′,4′-difluor-2-(α,α,α-trifluor-m-toliloksi)nikotinanilid | – | 83164-33-4 | Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 10 000
  M = 1 000 ” | |
| „616-106-00-0 | fenmedifam (ISO); metil 3-(3-metilkarbaniloiloksi)karbanilat | 237-199-0 | 13684-63-4 | Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 10
  M = 10” | |
| „616-113-00-9 | desmedifam (ISO);
  etil 3-fenilkarbamoiloksifenilkarbamat | 237-198-5 | 13684-56-5 | Repr. 2
  Ak. toks. vod okol. 1
  Kron. toks. vod. okol. 1. | H361d
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H410 | | M = 10
  M = 10” | |

(2)

unosi za indeks brojeve 005-007-00-2, 005-008-00-8; 005-011-00-4; 005-011-01-1; 005-011-02-9; 006-069-00-3; 006-076-00-1; 015-113-00-0; 028-007-00-4; 029-002-00-X; 029-015-00-0; 029-016-00-6; 029-017-00-1; 029-018-00-7; 029-019-01-X; 029-020-00-8; 029-021-00-3; 029-022-00-9; 029-023-00-4; 601-029-00-7; 601-096-00-2; 603-024-00-5; 603-066-00-4; 603-098-00-9; 606-004-00-4; 607-421-00-4; 607-424-00-0; 607-434-00-5; 608-058-00-4; 612-067-00-9; 612-252-00-4; 613-048-00-8; 613-102-00-0; 613-111-00-X; 613-166-00-X; 613-208-00-7; 613-267-00-9; 613-282-00-0; 616-032-00-9; 616-106-00-0 i 616-113-00-9 zamjenjuju se sljedećim unosima:

Indeks broj

Kemijsko ime

EZ broj

CAS broj

Razvrstavanje

Označivanje

Specifične granične vrijednosti koncentracije, M faktori i ATE vrijednosti

Napomene

Razred opasnosti i kodovi kategorije

Oznake upozorenja

Piktogrami, oznake opasnosti

Oznake upozorenja

Dodatne oznake upozorenja

„005-007-00-2

borna kiselina [1]

borna kiselina [2]

233-139-2 [1]

234-343-4 [2]

10043-35-3 [1]

11113-50-1 [2]

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD”

„005-008-00-8

diborov trioksid

215-125-8

1303-86-2

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD”

„005-011-00-4

tetraborov dinatrijev heptaoksid, hidrat; [1]

dinatrijev tetraborat, bezvodni; [2]

ortoborna kiselina, natrijeva sol [3]

dinatrijev tetraborat dekahidrat [4]

dinatrijev tetraborat pentahidrat [5]

235-541-3 [1]

215-540-4 [2]

237-560-2 [3]

215-540-4 [4]

215-540-4 [5]

12267-73-1 [1]

1330-43-4 [2]

13840-56-7 [3]

1303-96-4 [4]

12179-04-3 [5]

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD”

„006-069-00-3

tiofanat-metil (ISO);

dimetil (1,2-fenilenedikarbamotioil)biskarbamat;

dimetil 4,4′-(o-fenilen)bis(3-tioalofanat)

245-740-7

23564-05-8

Karc. 2

Muta. 2

Ak. toks. 4

Derm. senz. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H351

H341

H332

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H351

H341

H332

H317

H410

udisanje: ATE = 1,7 mg/l

(prašina i maglica)

M = 10

M = 10”

„006-076-00-1

mankozeb (ISO); manganov etilenbis(ditiokarbamat) (polimerni) kompleks s cinkovom soli

–

8018-01-7

Karc. 2

Repr. 1B

TCOP 2

Derm. senz. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H351

H360D

H373 (štitnjača, živčani sustav)

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Dgr

H351

H360D

H373 (oči, živčani sustav)

H317

H410

M = 10

M = 10”

„015-113-00-0

tolklofos-metil (ISO);

O-(2,6-diklor-p-tolil) O,O-dimetil tiofosfat

260-515-3

57018-04-9

Derm. senz. 1B

Ak. toks. vod. okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1

H317

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H317

H410

M = 1

M = 1”

„028-007-00-4

triniklov disulfid;

niklov subsulfid; [1]

hezlvoodit [2]

234-829-6 [1]

- [2]

12035-72-2 [1]

12035-71-1 [2]

Karc. 1 A

Muta. 2

Ak. toks. 3

TCOP 1

Derm. senz. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H350i

H341

H331

H372**

H317

H400

H410

GHS08

GHS06

GHS09

Dgr

H350i

H341

H331

H372**

H317

H410

udisanje:

ATE = 0,92 mg/l

(prašina ili maglica)”

„029-002-00-X

dibakrov oksid

bakar(I) oksid

215-270-7

1317-39-1

Ak. toks. 4

Ak. toks. 4

Ozlj. oka 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H332

H302

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H332

H302

H318

H410

udisanje: ATE = 3,34 mg/l (prašina ili maglica)

gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase

M = 100

M = 10”

„029-015-00-0

bakrov tiocianat

214-183-1

1111-67-7

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H400

H410

GHS09

Wng

H410

EUH032

M = 10

M = 10”

„029-016-00-6

bakar(II) oksid

215-269-1

1317-38-0

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 100

M = 10”

„029-017-00-1

dibakrov klorid trihidroksid

215-572-9

1332-65-6

Ak. toks. 4

Ak. toks. 3

Ak. toks. vod. okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1

H332

H301

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H332

H301

H410

udisanje: ATE = 2,83 mg/l (prašina ili maglica)

gutanje: ATE = 299 mg/kg tjelesne mase

M = 10

M = 10”

„029-018-00-7

tetrabakrov heksahidroksid sulfat; [1]

tetrabakrov heksahidroksid sulfat hidrat [2]

215-582-3 [1]

215-582-3 [2]

1333-22-8 [1]

12527-76-3 [2]

Ak. toks. 4

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H302

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H302

H410

gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase

M = 10

M = 10”

„029-019-01-X

ljuskice od bakra (prevučene alifatskom kiselinom)

–

–

Ak. toks. 3

Ak. toks. 4

Nadraž. oka 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H331

H302

H319

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H331

H302

H319

H410

udisanje: ATE = 0,733 mg/l (prašina ili maglica)

gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase

M = 10

M = 10”

„029-020-00-8

bakar(II) karbonat--bakar(II) hidroksid (1:1)

235-113-6

12069-69-1

Ak. toks. 4

Ak. toks. 4

Nadraž.oka 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H332

H302

H319

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H332

H302

H319

H410

udisanje: ATE = 1,2 mg/l (prašina ili maglica)

gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase

M = 10

M = 10”

„029-021-00-3

bakrov dihidroksid;

bakar(II) hidroksid

243-815-9

20427-59-2

Ak. toks. 2

Ak. toks. 4

Ozlj. oka 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H330

H302

H318

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H302

H318

H410

udisanje: ATE = 0,47 mg/l (prašina ili maglica)

gutanje: ATE = 500 mg/kg tjelesne mase

M = 10

M = 10”

„029-022-00-9

bordoška juha;

produkt reakcije bakrova sulfata s kalcijevim dihidroksidom

–

8011-63-0

Ak. toks. 4

Ozlj. oka 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H332

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H332

H318

H410

udisanje: ATE = 1,97 mg/l (prašina ili maglica)

M = 10

M = 1”

„029-023-00-4

bakrov sulfat pentahidrat

231-847-6

7758-99-8

Ak. toks. 4

Ozlj. oka 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H302

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H302

H318

H410

gutanje: ATE = 481 mg/kg tjelesne mase

M = 10

M = 1”

„601-029-00-7

dipenten;

limonen [1]

(S)-p-menta-1,8-dien; l-limonen [2]

trans-1-metil-4-(1-metilvinil)cikloheksen; [3]

(±)-1-metil-4-(1-metilvinil)cikloheksen [4]

205-341-0 [1]

227-815-6 [2]

229-977-3 [3]

231-732-0 [4]

138-86-3 [1]

5989-54-8 [2]

6876-12-6 [3]

7705-14-8 [4]

Zap. tek. 3

Nadraž. koža 2

Derm. senz. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H226

H315

H317

H400

H410

GHS02

GHS07

GHS09

Wng

H226

H315

H317

H410

C”

„601-096-00-2

(R)-p-menta-1,8-dien;

d-limonen

227-813-5

5989-27-5

Zap. tek. 3

Nadraž. koža 2

Derm. senz. 1B

Aspir. toks. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 3.

H226

H315

H317

H304

H400

H412

GHS02

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H226

H315

H317

H304

H410

M = 1”

„603-024-00-5

1,4-dioksan

204-661-8

123-91-1

Zap. tek. 2

Karc. 1B

TCOJ 3

Nadraž.oka 2

H225

H350

H335

H319

GHS02

GHS08

GHS07

Dgr

H225

H350

H335

H319

EUH019

EUH066

D”

„603-066-00-4

7-oks-3-oksiranilbiciklo[4.1.0]heptan; 1,2-epoksi-4-epoksietilcikloheksan; 4-vinilcikloheksen diepoksid

203-437-7

106-87-6

Karc. 1B

Muta. 2

Repr. 1B

Ak. toks. 3

Ak. toks. 4

H350

H341

H360F

H331

H302

GHS08

GHS06

Dgr

H350

H341

H360F

H331

H302

udisanje: ATE = 0,5 mg/l (prašina ili maglica)

gutanje: ATE = 1 847  mg/kg tjelesne mase”

„603-098-00-9

2-fenoksietanol

204-589-7

122-99-6

Ak. toks. 4

TCOJ 3

Ozlj. oka 1

H302

H335

H318

GHS05

GHS07

Dgr

H302

H335

H318

gutanje:

ATE = 1 394  mg/kg tjelesne mase”

„606-004-00-4

4-metilpentan-2-on; izobutil-metil-keton

203-550-1

108-10-1

Zap. tek. 2

Karc. 2

Ak. toks. 4

TCOJ 3

Nadraž. oka 2

H225

H351

H332

H336

H319

GHS02

GHS07

GHS08

Dgr

H225

H351

H332

H336

H319

EUH066

udisanje: ATE = 11 mg/l (pare)”

„607-421-00-4

cipermetrin (ISO);

α-cijano-3-fenoksibenzil 3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilat; cipermethrin cis/trans +/- 40/60

257-842-9

52315-07-8

Ak. toks. 4

Ak. toks. 4

TCOJ 3

TCOP 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H332

H302

H335

H373 (živčani sustav)

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H332

H302

H335

H373 (živčani sustav)

H410

gutanje; ATE = 500 mg/kg tjelesne mase

udisanje; ATE = 3,3 mg/l (prašina ili maglica)

M = 100000

M = 100000”

„607-424-00-0

trifloksistrobin (ISO); metil (E)-metoksiimino-{(E)-α-[1-(α,α,α-trifluor-m-tolil)etilidenaminooksil-o-tolil}acetat

–

141517-21-7

Lakt.

Derm. senz. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H362

H317

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H362

H317

H410

M = 100

M = 10”

„607-434-00-5

mekoprop-P (ISO) [1] i njegove soli;

(R)-2-(4-kloro-2-metilfenoksi)propionska kiselina [1] i njezine soli

240-539-0 [1]

16484-77-8 [1]

Ak. toks. 4

Ozlj. oka 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H302

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H302

H318

H410

gutanje: ATE = 431 mg/kg tjelesne mase

M = 10

M = 10”

„608-058-00-4

esfenvalerat (ISO);

(S)-α-cijano-3-fenoksibenzil-(S)-2-(4-klorofenil)-3-metilbutirat

–

66230-04-4

Ak. toks. 3

Ak. toks. 3

TCOJ 1

TCOP 2

Derm. senz. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H331

H301

H370 (živčani sustav)

H373

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H331

H301

H370 (živčani sustav)

H373

H317

H410

gutanje; ATE = 88,5 mg/kg tjelesne mase

udisanje; ATE = 0,53 mg/l (prašina ili maglica)

M = 10 000

M = 10 000 ”

„612-067-00-9

3-aminometil-3,5,5-trimetilcikloheksilamin

220-666-8

2855-13-2

Ak. toks. 4

Nagriz. koža.1B

Ozlj. oka 1

Derm. senz. 1 A

H302

H314

H318

H317

GHS05

GHS07

Dgr

H302

H314

H317

gutanje: ATE = 1 030  mg/kg tjelesne mase

Derm. senz. 1 A; H317: C ≥ 0,001 %”

„612-252-00-4

imidakloprid (ISO);

(E)-1-(6-klor-3-piridinilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidenamin;

(2E)-1-[(6-klorpiridin-3-il) metil]-N-nitroimidazolidin-2-imin

428-040-8

138261-41-3

Ak. toks. 3

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H301

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H301

H410

gutanje: ATE = 131 mg/kg tjelesne mase

M = 100

M = 1 000 ”

„613-048-00-8

karbendazim (ISO); metil benzimidazol-2-ilkarbamat

234-232-0

10605-21-7

Muta. 1B

Repr. 1B

Derm. senz. 1

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H340

H360FD

H317

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H340

H360FD

H317

H410

M = 10

M = 10”

„613-102-00-0

dimetomorf (ISO); (E,Z)-4-(3-(4-klorofenil)-3-(3,4-dimetoksifenil)akroil)morfolin

404-200-2

110488-70-5

Repr. 1B

Kron. toks. vod. okol. 2.

H360F

H411

GHS08

GHS09

Dgr

H360F

H411”

„613-111-00-X

1,2,4-triazol

206-022-9

288-88-0

Repr. 1B

Ak. toks. 4

Nadraž. oka 2

H360FD

H302

H319

GHS08

GHS07

Dgr

H360FD

H302

H319

gutanje: ATE = 1 320  mg/kg tjelesne mase”

„613-166-00-X

flumioksazin (ISO);

N-(7-fluor-3,4-dihidro-3-oxo-4-prop-2-inil-2H-1,4-benzoksazin-6-il)cikloheks-1-en-1,2-dikarboksimid

–

103361-09-7

Repr. 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H361d

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H410

M = 1 000

M = 1 000 ”

„613-208-00-7

imazamoks (ISO);

(RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-okso-2-imidazolin-2-il)-5-metoksimetilnikotinska kiselina

–

114311-32-9

Repr. 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H361d

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H410

M = 10

M = 10”

„613-267-00-9

tiametoksam (ISO);

3-(2-klor-tiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oksadiazinan-4-iliden-N-nitroamin

428-650-4

153719-23-4

Repr. 2

Ak. toks. 4

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H361fd

H302

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H361fd

H302

H410

gutanje: ATE = 780 mg/kg tjelesne mase

M = 10

M = 10”

„613-282-00-0

tritikonazol (ISO);

(RS)-(E)-5-(4-klorbenziliden)-2,2-dimetil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-metil)ciklopentanol

–

138182-18-0

Repr. 2

TCOP 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H361f

H373

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361f

H373

H410

M = 1

M = 1”

„616-032-00-9

diflufenikan (ISO);

N-(2,4-difluorofenil)-2-[3-(trifluormetil)fenoksi]-3-piridinkarboksamid; 2′,4′-difluor-2-(α,α,α-trifluor-m-toliloksi)nikotinanilid

–

83164-33-4

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 10 000

M = 1 000 ”

„616-106-00-0

fenmedifam (ISO); metil 3-(3-metilkarbaniloiloksi)karbanilat

237-199-0

13684-63-4

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 10

M = 10”

„616-113-00-9

desmedifam (ISO);

etil 3-fenilkarbamoiloksifenilkarbamat

237-198-5

13684-56-5

Repr. 2

Ak. toks. vod okol. 1

Kron. toks. vod. okol. 1.

H361d

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H410

M = 10

M = 10”

| (3) | briše se unos za indeks broj 015-192-00-1. |
| --- | --- |

(3)

briše se unos za indeks broj 015-192-00-1.

---

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/44

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/850

оd 26. svibnja 2021.

o izmjeni i ispravku Priloga II. i izmjeni prilogâ III., IV. i VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o kozmetičkim proizvodima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o kozmetičkim proizvodima (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1., članak 15. stavak 2. četvrti podstavak te članak 31. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) omogućuje se usklađeno razvrstavanje tvari kao kancerogenih, mutagenih ili reproduktivno toksičnih (CMR tvari) na temelju mišljenja Odbora za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije. Tvari se razvrstava kao CMR tvari kategorije 1.A, 1.B ili 2. ovisno o razini dokaza njihovih kancerogenih, mutagenih ili reproduktivno toksičnih svojstava. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) omogućuje se usklađeno razvrstavanje tvari kao kancerogenih, mutagenih ili reproduktivno toksičnih (CMR tvari) na temelju mišljenja Odbora za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije. Tvari se razvrstava kao CMR tvari kategorije 1.A, 1.B ili 2. ovisno o razini dokaza njihovih kancerogenih, mutagenih ili reproduktivno toksičnih svojstava.

| (2) | Člankom 15. Uredbe (EZ) br. 1223/2009 u kozmetičkim se proizvodima zabranjuje uporaba tvari koje su razvrstane kao CMR tvari kategorije 1.A, 1.B ili 2. na temelju dijela 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008. CMR tvar može se, međutim, upotrebljavati u kozmetičkim proizvodima ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 15. stavku 1. drugoj rečenici ili u članku 15. stavku 2. drugom podstavku Uredbe (EZ) br. 1223/2009. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 15. Uredbe (EZ) br. 1223/2009 u kozmetičkim se proizvodima zabranjuje uporaba tvari koje su razvrstane kao CMR tvari kategorije 1.A, 1.B ili 2. na temelju dijela 3. Priloga VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008. CMR tvar može se, međutim, upotrebljavati u kozmetičkim proizvodima ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 15. stavku 1. drugoj rečenici ili u članku 15. stavku 2. drugom podstavku Uredbe (EZ) br. 1223/2009.

| (3) | Kako bi se na jedinstven način provodila zabrana CMR tvari na unutarnjem tržištu, osigurala pravna sigurnost, posebno za gospodarske subjekte i nacionalna nadležna tijela, te osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi, CMR tvari trebalo bi uvrstiti na popis zabranjenih tvari ili, kako je primjenjivo, na popis ograničenih tvari u Prilogu II. ili Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 te ih, prema potrebi, izbrisati s popisa ograničenih ili odobrenih tvari u prilozima od III. do VI. toj uredbi. Ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 15. stavku 1. drugoj rečenici ili u članku 15. stavku 2. drugom podstavku Uredbe (EZ) br. 1223/2009, popise ograničenih ili odobrenih tvari u prilozima od III. do VI. toj uredbi trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se na jedinstven način provodila zabrana CMR tvari na unutarnjem tržištu, osigurala pravna sigurnost, posebno za gospodarske subjekte i nacionalna nadležna tijela, te osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi, CMR tvari trebalo bi uvrstiti na popis zabranjenih tvari ili, kako je primjenjivo, na popis ograničenih tvari u Prilogu II. ili Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 te ih, prema potrebi, izbrisati s popisa ograničenih ili odobrenih tvari u prilozima od III. do VI. toj uredbi. Ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 15. stavku 1. drugoj rečenici ili u članku 15. stavku 2. drugom podstavku Uredbe (EZ) br. 1223/2009, popise ograničenih ili odobrenih tvari u prilozima od III. do VI. toj uredbi trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/217 (3), koja će se primjenjivati od 1. listopada 2021., određene tvari razvrstane su kao CMR tvari u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008. Stoga je potrebno zabraniti uporabu tih CMR tvari u kozmetičkim proizvodima od istog datuma. |
| --- | --- |

(4)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/217 (3), koja će se primjenjivati od 1. listopada 2021., određene tvari razvrstane su kao CMR tvari u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008. Stoga je potrebno zabraniti uporabu tih CMR tvari u kozmetičkim proizvodima od istog datuma.

| (5) | Delegiranom uredbom (EU) 2020/217 posebno je predviđeno razvrstavanje tvari TiO2 (INCI naziv prema Međunarodnom nazivlju kozmetičkih sastojaka: titanium dioxide) kao „karcinogene tvari 2. kategorije (ako se udiše)”, što se primjenjuje na titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm. |
| --- | --- |

(5)

Delegiranom uredbom (EU) 2020/217 posebno je predviđeno razvrstavanje tvari TiO2 (INCI naziv prema Međunarodnom nazivlju kozmetičkih sastojaka: titanium dioxide) kao „karcinogene tvari 2. kategorije (ako se udiše)”, što se primjenjuje na titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm.

| (6) | Titanijev dioksid trenutačno je naveden pod unosom 143 u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 te je dopušten za uporabu kao bojilo u kozmetičkim proizvodima, pod uvjetom da ispunjava kriterije čistoće utvrđene pod unosom E 171 (titanijev dioksid) u Prilogu Uredbi Komisije (EU) br. 231/2012 (4). Titanijev dioksid naveden je i pod unosima 27 i 27.a (nano oblik) u Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 kao UV-filter i dopušten je samo u kozmetičkim proizvodima u koncentracijama do 25 %. Usto, titanijev dioksid (nano) dopušten je u gotovom pripravku, osim u primjenama koje udisanjem mogu dovesti do izloženosti pluća krajnjeg korisnika i podložno drugim uvjetima navedenima u tom unosu. |
| --- | --- |

(6)

Titanijev dioksid trenutačno je naveden pod unosom 143 u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 te je dopušten za uporabu kao bojilo u kozmetičkim proizvodima, pod uvjetom da ispunjava kriterije čistoće utvrđene pod unosom E 171 (titanijev dioksid) u Prilogu Uredbi Komisije (EU) br. 231/2012 (4). Titanijev dioksid naveden je i pod unosima 27 i 27.a (nano oblik) u Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 kao UV-filter i dopušten je samo u kozmetičkim proizvodima u koncentracijama do 25 %. Usto, titanijev dioksid (nano) dopušten je u gotovom pripravku, osim u primjenama koje udisanjem mogu dovesti do izloženosti pluća krajnjeg korisnika i podložno drugim uvjetima navedenima u tom unosu.

| (7) | U skladu s razvrstavanjem titanijeva dioksida kao CMR tvari, 28. siječnja 2020. podnesen je zahtjev za njegovu iznimnu uporabu u kozmetičkim proizvodima u skladu s člankom 15. stavkom 1. drugom rečenicom Uredbe (EZ) br. 1223/2009. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s razvrstavanjem titanijeva dioksida kao CMR tvari, 28. siječnja 2020. podnesen je zahtjev za njegovu iznimnu uporabu u kozmetičkim proizvodima u skladu s člankom 15. stavkom 1. drugom rečenicom Uredbe (EZ) br. 1223/2009.

| (8) | Znanstveni odbor za sigurnost potrošača (SCCS) 6. listopada 2020. donio je znanstveno mišljenje o titanijevu dioksidu (5) („mišljenje SCCS-a”) za potrebe donošenja potrebnih mjera u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1223/2009. U mišljenju SCCS-a, koje je obuhvaćalo titanijev dioksid (koji se može udahnuti) u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm, zaključeno je da je, temeljem dostupnih podataka, TiO2 siguran za opće potrošače kada se upotrebljava u proizvodima za lice u obliku rasutog praha do najveće koncentracije od 25 %, a u proizvodima za kosu u aerosolnom raspršivaču do najveće koncentracije od 1,4 %. U pogledu profesionalne uporabe, TiO2 se smatra sigurnim kada se upotrebljava u proizvodima za kosu u aerosolnom raspršivaču do najveće koncentracije od 1,1 %. |
| --- | --- |

(8)

Znanstveni odbor za sigurnost potrošača (SCCS) 6. listopada 2020. donio je znanstveno mišljenje o titanijevu dioksidu (5) („mišljenje SCCS-a”) za potrebe donošenja potrebnih mjera u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1223/2009. U mišljenju SCCS-a, koje je obuhvaćalo titanijev dioksid (koji se može udahnuti) u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm, zaključeno je da je, temeljem dostupnih podataka, TiO2 siguran za opće potrošače kada se upotrebljava u proizvodima za lice u obliku rasutog praha do najveće koncentracije od 25 %, a u proizvodima za kosu u aerosolnom raspršivaču do najveće koncentracije od 1,4 %. U pogledu profesionalne uporabe, TiO2 se smatra sigurnim kada se upotrebljava u proizvodima za kosu u aerosolnom raspršivaču do najveće koncentracije od 1,1 %.

| (9) | Naposljetku, SCCS je zaključio da su ti rezultati dobiveni na osnovi kozmetičkih proizvoda samo na temelju jedne vrste materijala titanijeva dioksida (pigmentnog) i da se, u nedostatku dodatnih informacija, ne može utvrditi bi li se ti zaključci mogli primijeniti i na druge kozmetičke primjene koje sadržavaju druge vrste titanijeva dioksida koje nisu izričito obuhvaćene mišljenjem SCCS-a. |
| --- | --- |

(9)

Naposljetku, SCCS je zaključio da su ti rezultati dobiveni na osnovi kozmetičkih proizvoda samo na temelju jedne vrste materijala titanijeva dioksida (pigmentnog) i da se, u nedostatku dodatnih informacija, ne može utvrditi bi li se ti zaključci mogli primijeniti i na druge kozmetičke primjene koje sadržavaju druge vrste titanijeva dioksida koje nisu izričito obuhvaćene mišljenjem SCCS-a.

| (10) | S obzirom na zaključke SCCS-a, titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm ne bi trebalo odobriti za uporabu u primjenama koje mogu dovesti do izloženosti krajnjeg korisnika udisanjem te bi ga stoga trebalo dodati na popis ograničenih tvari u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 te bi njegovu uporabu trebalo dopustiti samo u proizvodima za lice u obliku rasutog praha i u proizvodima za kosu u aerosolnom raspršivaču, kako je navedeno u tim zaključcima. Osim uvrštavanja titanijeva dioksida u Prilog III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009, trebalo bi predvidjeti dopuštanje uporabe titanijeva dioksida kao bojila u skladu s unosom 143 u Prilogu IV. toj uredbi, kao i uporabu titanijeva dioksida kao UV-filtera u skladu s unosom 27 u Prilogu VI. toj uredbi, ne dovodeći u pitanje njegovu ograničenu uporabu na temelju Priloga III. toj uredbi. S tim ciljem, upućivanje na ograničenu uporabu titanijeva dioksida u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 trebalo bi dodati u odgovarajuće unose u priloge IV. i VI. toj uredbi. U pogledu uporabe titanijeva dioksida (nano) kao UV-filtera u skladu s unosom 27.a u Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 nisu potrebne dodatne mjere jer je u unosu 27.a već predviđeno da se titanijev dioksid (nano) ne smije upotrebljavati u primjenama koje udisanjem mogu dovesti do izloženosti pluća krajnjeg korisnika. |
| --- | --- |

(10)

S obzirom na zaključke SCCS-a, titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm ne bi trebalo odobriti za uporabu u primjenama koje mogu dovesti do izloženosti krajnjeg korisnika udisanjem te bi ga stoga trebalo dodati na popis ograničenih tvari u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 te bi njegovu uporabu trebalo dopustiti samo u proizvodima za lice u obliku rasutog praha i u proizvodima za kosu u aerosolnom raspršivaču, kako je navedeno u tim zaključcima. Osim uvrštavanja titanijeva dioksida u Prilog III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009, trebalo bi predvidjeti dopuštanje uporabe titanijeva dioksida kao bojila u skladu s unosom 143 u Prilogu IV. toj uredbi, kao i uporabu titanijeva dioksida kao UV-filtera u skladu s unosom 27 u Prilogu VI. toj uredbi, ne dovodeći u pitanje njegovu ograničenu uporabu na temelju Priloga III. toj uredbi. S tim ciljem, upućivanje na ograničenu uporabu titanijeva dioksida u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 trebalo bi dodati u odgovarajuće unose u priloge IV. i VI. toj uredbi. U pogledu uporabe titanijeva dioksida (nano) kao UV-filtera u skladu s unosom 27.a u Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 nisu potrebne dodatne mjere jer je u unosu 27.a već predviđeno da se titanijev dioksid (nano) ne smije upotrebljavati u primjenama koje udisanjem mogu dovesti do izloženosti pluća krajnjeg korisnika.

| (11) | U pogledu svih drugih tvari osim titanijeva dioksida koje su u Delegiranoj uredbi (EU) 2020/217 razvrstane kao CMR tvari na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008, nije podnesen nijedan zahtjev za iznimnu uporabu u kozmetičkim proizvodima. To se odnosi na kobalt, metaldehid (ISO), metilživni klorid, benzo[rst]pentafen, dibenzo[b,def]krizen; dibenzo[a,h]piren, 2,2’-iminobis-, N-(C13-15-razgranate i linearne alkilne) derivate etanola, ciflumetofen (ISO), diizoheksil ftalat, halosulfuron-metil (ISO), 2-metilimidazol, metaflumizon (ISO), dibutilbis(pentan-2,4-dionato-O,O’)kositar, niklov bis(sulfamidat), 2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenon i etilen-oksid. Te tvari trenutačno ne podliježu ograničenjima utvrđenima u Prilogu III. niti su odobrene u skladu s prilozima IV., V. ili VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009. Tri od tih tvari, i to niklov bis(sulfamidat), etilen-oksid i 2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenon, trenutačno su navedene u Prilogu II. toj uredbi. Tvari koje još nisu navedene u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 trebalo bi dodati na popis tvari zabranjenih u kozmetičkim proizvodima u tom prilogu. |
| --- | --- |

(11)

U pogledu svih drugih tvari osim titanijeva dioksida koje su u Delegiranoj uredbi (EU) 2020/217 razvrstane kao CMR tvari na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008, nije podnesen nijedan zahtjev za iznimnu uporabu u kozmetičkim proizvodima. To se odnosi na kobalt, metaldehid (ISO), metilživni klorid, benzo[rst]pentafen, dibenzo[b,def]krizen; dibenzo[a,h]piren, 2,2’-iminobis-, N-(C13-15-razgranate i linearne alkilne) derivate etanola, ciflumetofen (ISO), diizoheksil ftalat, halosulfuron-metil (ISO), 2-metilimidazol, metaflumizon (ISO), dibutilbis(pentan-2,4-dionato-O,O’)kositar, niklov bis(sulfamidat), 2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenon i etilen-oksid. Te tvari trenutačno ne podliježu ograničenjima utvrđenima u Prilogu III. niti su odobrene u skladu s prilozima IV., V. ili VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009. Tri od tih tvari, i to niklov bis(sulfamidat), etilen-oksid i 2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenon, trenutačno su navedene u Prilogu II. toj uredbi. Tvari koje još nisu navedene u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 trebalo bi dodati na popis tvari zabranjenih u kozmetičkim proizvodima u tom prilogu.

| (12) | Uredbom Komisije (EU) 2019/1966 (6) donesenom Uredbom Komisije (EU) 2018/1480 (7) radi ujednačene provedbe zabrane tvari, koje su u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 razvrstane kao CMR tvari, uvedene su izmjene unosa 98 u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 u pogledu tvari benzojeve kiseline, 2-hidroksi- (INCI naziv: salicylic acid). Kako bi se te promjene u potpunosti uskladile sa zaključkom prvotnoga mišljenja (8) SCCS-a, primjereno je odobriti uporabu te tvari za primjene koje nisu u funkciji konzervansa, u koncentraciji do 0,5 % u losionu za tijelo, sjenilu za oči, maskari, tušu za oči, ružu za usne i roll-on dezodoransu. Unos 98 u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 trebalo bi stoga izmijeniti u skladu s tim. |
| --- | --- |

(12)

Uredbom Komisije (EU) 2019/1966 (6) donesenom Uredbom Komisije (EU) 2018/1480 (7) radi ujednačene provedbe zabrane tvari, koje su u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 razvrstane kao CMR tvari, uvedene su izmjene unosa 98 u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 u pogledu tvari benzojeve kiseline, 2-hidroksi- (INCI naziv: salicylic acid). Kako bi se te promjene u potpunosti uskladile sa zaključkom prvotnoga mišljenja (8) SCCS-a, primjereno je odobriti uporabu te tvari za primjene koje nisu u funkciji konzervansa, u koncentraciji do 0,5 % u losionu za tijelo, sjenilu za oči, maskari, tušu za oči, ružu za usne i roll-on dezodoransu. Unos 98 u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 trebalo bi stoga izmijeniti u skladu s tim.

| (13) | Osim toga, tvar niklov bis(tetrafluoroborat) (CAS broj: 14708-14-6) dvaput je greškom unesena u Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 (unosi 1401 i 1427) Uredbom Komisije (EU) 2019/831 (9), koja je donesena radi ujednačene provedbe zabrane tvari koje su razvrstane kao CMR tvari, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008, i Uredbom Komisije (EU) 2017/776 (10). Drugi od tih unosa stoga je suvišan i trebalo bi ga ukloniti. |
| --- | --- |

(13)

Osim toga, tvar niklov bis(tetrafluoroborat) (CAS broj: 14708-14-6) dvaput je greškom unesena u Prilog II. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 (unosi 1401 i 1427) Uredbom Komisije (EU) 2019/831 (9), koja je donesena radi ujednačene provedbe zabrane tvari koje su razvrstane kao CMR tvari, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008, i Uredbom Komisije (EU) 2017/776 (10). Drugi od tih unosa stoga je suvišan i trebalo bi ga ukloniti.

| (14) | Uredbu (EZ) br. 1223/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti i ispraviti. |
| --- | --- |

(14)

Uredbu (EZ) br. 1223/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti i ispraviti.

| (15) | Izmjene Uredbe (EZ) br. 1223/2009 predviđene ovom Uredbom koje se temelje na razvrstavanju predmetnih tvari kao CMR tvari prema Delegiranoj uredbi (EU) 2020/217 trebale bi se primjenjivati od istoga datuma kao i ta delegirana uredba. |
| --- | --- |

(15)

Izmjene Uredbe (EZ) br. 1223/2009 predviđene ovom Uredbom koje se temelje na razvrstavanju predmetnih tvari kao CMR tvari prema Delegiranoj uredbi (EU) 2020/217 trebale bi se primjenjivati od istoga datuma kao i ta delegirana uredba.

| (16) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za kozmetičke proizvode, |
| --- | --- |

(16)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za kozmetičke proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilozi II., III., IV. i VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 unos 1427 koji odgovara tvari niklov bis(tetrafluoroborat) (CAS broj: 14708-14-6) briše se.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se od 1. listopada 2021.u pogledu točke 1., točke 2. podtočke (b), te točaka 3. i 4. Priloga.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. svibnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 342, 22.12.2009., str. 59.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/217 od 4. listopada 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa za potrebe njezine prilagodbe tehničkom i znanstvenom napretku te o ispravku te uredbe (SL L 44, 18.2.2020., str. 1.).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) br. 231/2012 od 9. ožujka 2012. o utvrđivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 83, 22.3.2012., str. 1.).

4

(5)  SCCS (Znanstveni odbor za sigurnost potrošača), Opinion on Titanium dioxide (TiO2) (Mišljenje o titanijevu dioksidu (TiO2)), preliminarna verzija od 7. kolovoza 2020., konačna verzija od 6. listopada 2020., SCCS/1617/20.

5

Opinion on Titanium dioxide (TiO2

2

(6)  Uredba Komisije (EU) 2019/1966 оd 27. studenoga 2019. o izmjeni priloga II., III. i V. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o kozmetičkim proizvodima (SL L 307, 28.11.2019., str. 15.).

6

(7)  Uredba Komisije (EU) 2018/1480 od 4. listopada 2018. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa za potrebe njezine prilagodbe tehničkom i znanstvenom napretku te o ispravku Uredbe Komisije (EU) 2017/776 (SL L 251, 5.10.2018., str. 1.).

7

(8)  SCCS (Znanstveni odbor za sigurnost potrošača), Opinion on salicylic acid (Mišljenje o salicilnoj kiselini), ispravak od 20. i 21. lipnja 2019., SCCS/1601/18.

8

Opinion on salicylic acid

(9)  Uredba Komisije (EU) 2019/831 оd 22. svibnja 2019. o izmjeni priloga II., III. i V. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o kozmetičkim proizvodima (SL L 137, 23.5.2019., str. 29.).

9

(10)  Uredba Komisije (EU) 2017/776 od 4. svibnja 2017. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa za potrebe njezine prilagodbe tehničkom i znanstvenom napretku (SL L 116, 5.5.2017., str. 1.).

10

---

PRILOG

Uredba (EZ) br. 1223/2009 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u Prilog II. dodaju se sljedeći unosi:









  Referentni broj | Identifikacija tvari |
| --- | --- | --- |
| Kemijski naziv/INN | CAS broj | EZ broj |
| a | b | c | d |
| „x | Kobalt | 7440-48-4 | 231-158-0 |
| x | Metaldehid (ISO); 2,4,6,8-tetrametil-1,3,5,7-tetraoksaciklooktan | 108-62-3 | 203-600-2 |
| x | Metilživin klorid | 115-09-3 | 204-064-2 |
| x | Benzo[rst]pentafen | 189-55-9 | 205-877-5 |
| x | Dibenzo[b,def]krizen; dibenzo[a,h]piren | 189-64-0 | 205-878-0 |
| x | 2,2’-iminobis-, N-(C13-15-razgranati i linearni alkilni) derivati etanola | 97925-95-6 | 308-208-6 |
| x | Ciflumetofen (ISO); 2-metoksietil (RS)-2-(4-tert-butilfenil)-2-cijano-3-okso-3-(α,α,α-trifluor-o-tolil)propionat | 400882-07-7 | — |
| x | Diizoheksil-ftalat | 71850-09-4 | 276-090-2 |
| x | Halosulfuron-metil (ISO); metil-3-klor-5-{[(4,6-dimetoksipirimidin-2-il)karbamoil]sulfamoil}-1-metil-1H-pirazol-4-karboksilat | 100784-20-1 | — |
| x | 2-metilimidazol | 693-98-1 | 211-765-7 |
| x | Metaflumizon (ISO);
  (EZ)-2’-[2-(4-cijanofenil)-1-(α,α,α -trifluor-m-tolil)etiliden]-[4-(trifluormetoksi)fenil]karbanilohidrazid [E-izomer ≥ 90 %, Z-izomer < 10 % relativnog udjela]; [1]
  (E)-2’-[2-(4-cijanofenil)-1-(α,α,α-trifluor-m-tolil)etiliden]-[4-(trifluormetoksi)fenil]karbanilohidrazid [2] | 139968-49-3 [1]
  852403-68-0 [2] | — |
| x | Dibutilbis(pentan-2,4-dionato-O,O’)kositar | 22673-19-4 | 245-152-0” |

1.

u Prilog II. dodaju se sljedeći unosi:

Referentni broj

Identifikacija tvari

Kemijski naziv/INN

CAS broj

EZ broj

a

b

c

d

„x

Kobalt

7440-48-4

231-158-0

x

Metaldehid (ISO); 2,4,6,8-tetrametil-1,3,5,7-tetraoksaciklooktan

108-62-3

203-600-2

x

Metilživin klorid

115-09-3

204-064-2

x

Benzo[rst]pentafen

189-55-9

205-877-5

x

Dibenzo[b,def]krizen; dibenzo[a,h]piren

189-64-0

205-878-0

x

2,2’-iminobis-, N-(C13-15-razgranati i linearni alkilni) derivati etanola

97925-95-6

308-208-6

x

Ciflumetofen (ISO); 2-metoksietil (RS)-2-(4-tert-butilfenil)-2-cijano-3-okso-3-(α,α,α-trifluor-o-tolil)propionat

400882-07-7

—

x

Diizoheksil-ftalat

71850-09-4

276-090-2

x

Halosulfuron-metil (ISO); metil-3-klor-5-{[(4,6-dimetoksipirimidin-2-il)karbamoil]sulfamoil}-1-metil-1H-pirazol-4-karboksilat

100784-20-1

—

x

2-metilimidazol

693-98-1

211-765-7

x

Metaflumizon (ISO);

(EZ)-2’-[2-(4-cijanofenil)-1-(α,α,α -trifluor-m-tolil)etiliden]-[4-(trifluormetoksi)fenil]karbanilohidrazid [E-izomer ≥ 90 %, Z-izomer < 10 % relativnog udjela]; [1]

(E)-2’-[2-(4-cijanofenil)-1-(α,α,α-trifluor-m-tolil)etiliden]-[4-(trifluormetoksi)fenil]karbanilohidrazid [2]

139968-49-3 [1]

852403-68-0 [2]

—

x

Dibutilbis(pentan-2,4-dionato-O,O’)kositar

22673-19-4

245-152-0”

| 2. | Prilog III. mijenja se kako slijedi:






  (a) | unos 98 zamjenjuje se sljedećim unosom:













  Referentni broj | Identifikacija tvari | Ograničenja | Tekst uvjeta primjene i upozorenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemijski naziv/INN | Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka | CAS broj | EZ broj | Vrsta proizvoda, dijelovi tijela | Najveća koncentracija u gotovom pripravku | Ostalo |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „98 | Benzojeva kiselina, 2-hidroksi-  (1) | Salicylic acid | 69-72-7 | 200-712-3 | (a) | Proizvodi za kosu koji se ispiru |

2.

Prilog III. mijenja se kako slijedi:

(a)

unos 98 zamjenjuje se sljedećim unosom:

Referentni broj

Identifikacija tvari

Ograničenja

Tekst uvjeta primjene i upozorenja

Kemijski naziv/INN

Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka

CAS broj

EZ broj

Vrsta proizvoda, dijelovi tijela

Najveća koncentracija u gotovom pripravku

Ostalo

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„98

Benzojeva kiselina, 2-hidroksi-  (1)

Salicylic acid

69-72-7

200-712-3

(a)

Proizvodi za kosu koji se ispiru

| (b) | Drugi proizvodi, osim losiona za tijelo, sjenila za oči, maskare, tuša za oči, ruža za usne, roll-on dezodoransa |
| --- | --- |

(b)

Drugi proizvodi, osim losiona za tijelo, sjenila za oči, maskare, tuša za oči, ruža za usne, roll-on dezodoransa

| (c) | Losion za tijelo, sjenilo za oči, maskara, tuš za oči, ruž za usne, roll-on dezodorans |
| --- | --- |

(c)

Losion za tijelo, sjenilo za oči, maskara, tuš za oči, ruž za usne, roll-on dezodorans

| (a) | 3,0 % |
| --- | --- |

(a)

3,0 %

| (b) | 2,0 % |
| --- | --- |

(b)

2,0 %

| (c) | 0,5 % |
| --- | --- |

(c)

0,5 %

(a) (b) (c)

Ne upotrebljavati u pripravcima za djecu mlađu od tri godine. Ne upotrebljavati u primjenama koje udisanjem mogu dovesti do izloženosti pluća krajnjeg korisnika. Ne upotrebljavati u oralnim proizvodima. Za namjene različite od sprečavanja razvoja mikroorganizama u proizvodu. Ta namjena mora biti jasna iz načina prezentiranja proizvoda.

Te razine obuhvaćaju svaku uporabu salicilne kiseline.

(a) (b) (c)

Ne upotrebljavati za djecu mlađu od tri godine  (2)

| (b) | dodaje se sljedeći unos:













  Referentni broj | Identifikacija tvari | Ograničenja | Tekst uvjeta primjene i upozorenja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemijski naziv/INN | Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka | CAS broj | EZ broj | Vrsta proizvoda, dijelovi tijela | Najveća koncentracija u gotovom pripravku | Ostalo |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „x | Titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm | Titanium Dioxide | 13463-67-7/1317-70-0/1317-80-2 | 236-675-5/215-280-1/215-282-2 | (a) | proizvodi za lice u obliku rasutog praha |

(b)

dodaje se sljedeći unos:

Referentni broj

Identifikacija tvari

Ograničenja

Tekst uvjeta primjene i upozorenja

Kemijski naziv/INN

Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka

CAS broj

EZ broj

Vrsta proizvoda, dijelovi tijela

Najveća koncentracija u gotovom pripravku

Ostalo

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„x

Titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm

Titanium Dioxide

13463-67-7/1317-70-0/1317-80-2

236-675-5/215-280-1/215-282-2

(a)

proizvodi za lice u obliku rasutog praha

| (b) | proizvodi za kosu u aerosolnom raspršivaču |
| --- | --- |

(b)

proizvodi za kosu u aerosolnom raspršivaču

| (c) | ostali proizvodi |
| --- | --- |

(c)

ostali proizvodi

| (a) | 25 %; |
| --- | --- |

(a)

25 %;

| (b) | 1,4 % za opće potrošače i 1,1 |
| --- | --- |

(b)

1,4 % za opće potrošače i 1,1

% za profesionalnu uporabu.

(a) (b)

Samo u pigmentnom obliku

(c)

Ne upotrebljavati u

primjenama koje udisanjem mogu dovesti do izloženosti pluća krajnjeg korisnika”

| 3. | u Prilogu IV. unos 143 zamjenjuje se sljedećim unosom:














  Referentni broj | Identifikacija tvari | | Uvjeti | Tekst uvjeta primjene i upozorenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemijski naziv | Broj iz nazivlja CI (Colour Index)/Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka | CAS broj | EZ broj | Boja | Vrsta proizvoda, dijelovi tijela | Najveća koncentracija u gotovom pripravku | Ostalo |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| „143 | Titanijev dioksid  (3) | 77891 | | 236-675-5 | Bijela | | | — | Kriteriji čistoće kako su utvrđeni u Direktivi Komisije 95/45/EZ (E 171) |

3.

u Prilogu IV. unos 143 zamjenjuje se sljedećim unosom:

Referentni broj

Identifikacija tvari

Uvjeti

Tekst uvjeta primjene i upozorenja

Kemijski naziv

Broj iz nazivlja CI (Colour Index)/Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka

CAS broj

EZ broj

Boja

Vrsta proizvoda, dijelovi tijela

Najveća koncentracija u gotovom pripravku

Ostalo

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

„143

Titanijev dioksid  (3)

77891

236-675-5

Bijela

—

Kriteriji čistoće kako su utvrđeni u Direktivi Komisije 95/45/EZ (E 171)

| — | Titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm, upotrebljavati u skladu Prilogom III., br. [321] |
| --- | --- |

—

Titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm, upotrebljavati u skladu Prilogom III., br. [321]

| 4. | u Prilogu VI. unos 27 zamjenjuje se sljedećim unosom:













  Referentni broj | Identifikacija tvari | Uvjeti | Tekst uvjeta primjene i upozorenja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemijski naziv/INN/XAN | Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka | CAS broj | EZ broj | Vrsta proizvoda, dijelovi tijela | Najveća koncentracija u gotovom pripravku | Ostalo |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „27 | Titanijev ioksid  ((2)) | Titanium Dioxide | 13463-67-7/1317-70-0/1317-80-2 | 236-675-5/215-280-1/215-282-2 | | 25 % (4) | Titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm, upotrebljavati u skladu Prilogom III., br. [321]. Za vrste proizvoda u točki (c) u stupcu (f) Priloga III. br. [321] primjenjuje se najveća koncentracija u gotovom pripravku navedena u stupcu (g) ovog unosa. | |

4.

u Prilogu VI. unos 27 zamjenjuje se sljedećim unosom:

Referentni broj

Identifikacija tvari

Uvjeti

Tekst uvjeta primjene i upozorenja

Kemijski naziv/INN/XAN

Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka

CAS broj

EZ broj

Vrsta proizvoda, dijelovi tijela

Najveća koncentracija u gotovom pripravku

Ostalo

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„27

Titanijev ioksid  ((2))

Titanium Dioxide

13463-67-7/1317-70-0/1317-80-2

236-675-5/215-280-1/215-282-2

25 % (4)

Titanijev dioksid u obliku praha koji sadržava najmanje 1 % čestica aerodinamičkog promjera ≤ 10 μm, upotrebljavati u skladu Prilogom III., br. [321]. Za vrste proizvoda u točki (c) u stupcu (f) Priloga III. br. [321] primjenjuje se najveća koncentracija u gotovom pripravku navedena u stupcu (g) ovog unosa.

---

(1)  Za uporabu kao konzervans vidjeti Prilog V., br. 3.

(2)  Samo za proizvode koji se mogu upotrebljavati za djecu mlađu od tri godine.”;

(3)  Za uporabu kao UV-filter, vidjeti Prilog VI., br. 27.”;

((2))  Za uporabu kao bojilo, vidjeti Prilog IV., br. 143”.

---

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/52

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/851

оd 26. svibnja 2021.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1484/95 u vezi s određivanjem reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 183. točku (b),

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 510/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o utvrđivanju trgovinskih aranžmana primjenjivih na određenu robu dobivenu preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 1216/2009 i (EZ) br. 614/2009 (2), a posebno njezin članak 5. stavak 6. točku (a),

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1484/95 (3) utvrđena su detaljna pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određene su reprezentativne cijene u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1484/95 (3) utvrđena su detaljna pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određene su reprezentativne cijene u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja.

| (2) | Iz redovitog praćenja podataka na temelju kojih se određuju reprezentativne cijene za proizvode od mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja proizlazi da je reprezentativne uvozne cijene za određene proizvode potrebno izmijeniti, uzimajući u obzir razlike u cijeni ovisno o podrijetlu. |
| --- | --- |

(2)

Iz redovitog praćenja podataka na temelju kojih se određuju reprezentativne cijene za proizvode od mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja proizlazi da je reprezentativne uvozne cijene za određene proizvode potrebno izmijeniti, uzimajući u obzir razlike u cijeni ovisno o podrijetlu.

| (3) | Uredbu (EZ) br. 1484/95 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbu (EZ) br. 1484/95 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | Budući da je potrebno osigurati što skoriju primjenu te mjere nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave, |
| --- | --- |

(4)

Budući da je potrebno osigurati što skoriju primjenu te mjere nakon što ažurirani podaci postanu dostupni, ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 1484/95 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. svibnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Wolfgang BURTSCHER

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 150, 20.5.2014., str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1484/95 od 28. lipnja 1995. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu sustava dodatnih uvoznih carina i određivanju reprezentativnih cijena u sektorima mesa peradi i jaja i za albumin iz jaja te stavljanju izvan snage Uredbe br. 163/67/EEZ (SL L 145, 29.6.1995., str. 47.).

3

---

PRILOG

„PRILOG I.

| Oznaka KN | Opis robe | Reprezentativna cijena
  (EUR/100 kg) | Jamstvo iz članka 3.
  (EUR/100 kg) | Podrijetlo  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Rezani dijelovi peradi vrste Gallus domesticus bez kostiju, smrznuti | 170,6
  158,3
  236,8 | 45
  51
  19 | AR
  BR
  TH |

Oznaka KN

Opis robe

Reprezentativna cijena

(EUR/100 kg)

Jamstvo iz članka 3.

(EUR/100 kg)

Podrijetlo  (1)

0207 14 10

Rezani dijelovi peradi vrste Gallus domesticus bez kostiju, smrznuti

170,6

158,3

236,8

45

51

19

AR

BR

TH

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.).

1

---

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/54

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/852

оd 27. svibnja 2021.

o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 32/2000 i Uredbe Komisije (EZ) br. 847/2006 u pogledu isključivanja uvoza proizvoda podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine iz carinskih kvota

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 32/2000 od 17. prosinca 1999. o otvaranju i upravljanju carinskim kvotama Zajednice određenih GATT-om i određenim carinskim kvotama Zajednice i o utvrđivanju detaljnih pravila za usklađivanje kvota, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1808/95 (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1. točku (b) prvu alineju,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2006/324/EZ od 27. veljače 2006. o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Kraljevine Tajlanda u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija u popisima Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike u okviru njihovog pristupanja Europskoj uniji (2), a posebno njezin članak 2.,

budući da:

| (1) | Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane („Sporazum”) (3) potpisan je u ime Unije 29. prosinca 2020. Privremeno se primjenjuje od 1. siječnja 2021. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane („Sporazum”) (3) potpisan je u ime Unije 29. prosinca 2020. Privremeno se primjenjuje od 1. siječnja 2021.

| (2) | Uredba (EZ) br. 32/2000 o otvaranju i upravljanju carinskim kvotama Zajednice određenih GATT-om i određenim carinskim kvotama Zajednice i o utvrđivanju detaljnih pravila za usklađivanje kvota, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1808/95 (4). |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EZ) br. 32/2000 o otvaranju i upravljanju carinskim kvotama Zajednice određenih GATT-om i određenim carinskim kvotama Zajednice i o utvrđivanju detaljnih pravila za usklađivanje kvota, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1808/95 (4).

| (3) | Uredba Komisije (EZ) br. 847/2006 (5) o otvaranju i osiguravanju upravljanja carinskim kvotama Zajednice za određenu pripremljenu ili konzerviranu ribu. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EZ) br. 847/2006 (5) o otvaranju i osiguravanju upravljanja carinskim kvotama Zajednice za određenu pripremljenu ili konzerviranu ribu.

| (4) | U Sporazumu se navodi da proizvodi podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine ne ispunjavaju uvjete za uvoz u Uniju na temelju postojećih carinskih kvota WTO-a kako su utvrđene u Sporazumu. Odnosi se na carinske kvote kako su raspodijeljene između stranaka prema pregovorima na temelju članka XXVIII. GATT-a koje je Europska unija pokrenula u dokumentu WTO-a G/SECRET/42/Add.2 (6), a UK u dokumentu WTO-a G/SECRET/44 (7) te kako je utvrđeno u domaćem zakonodavstvu svake stranke. U Sporazumu se usto navodi da se status proizvoda s podrijetlom utvrđuje na temelju pravila o nepovlaštenom podrijetlu koja se primjenjuju u stranki uvoznici. |
| --- | --- |

(4)

U Sporazumu se navodi da proizvodi podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine ne ispunjavaju uvjete za uvoz u Uniju na temelju postojećih carinskih kvota WTO-a kako su utvrđene u Sporazumu. Odnosi se na carinske kvote kako su raspodijeljene između stranaka prema pregovorima na temelju članka XXVIII. GATT-a koje je Europska unija pokrenula u dokumentu WTO-a G/SECRET/42/Add.2 (6), a UK u dokumentu WTO-a G/SECRET/44 (7) te kako je utvrđeno u domaćem zakonodavstvu svake stranke. U Sporazumu se usto navodi da se status proizvoda s podrijetlom utvrđuje na temelju pravila o nepovlaštenom podrijetlu koja se primjenjuju u stranki uvoznici.

| (5) | Postojeće carinske kvote WTO-a kako su definirane u Sporazumu odnose se na koncesije WTO-a za Uniju uvrštene u nacrt rasporeda koncesija i obveza za 28 država članica EU-a na temelju GATT-a iz 1994. podnesen WTO-u u dokumentu G/MA/TAR/RS/506 (8) kako je izmijenjen dokumentima G/MA/TAR/RS/506/Add.1 i G/MA/TAR/RS/506/Add.2 (9). |
| --- | --- |

(5)

Postojeće carinske kvote WTO-a kako su definirane u Sporazumu odnose se na koncesije WTO-a za Uniju uvrštene u nacrt rasporeda koncesija i obveza za 28 država članica EU-a na temelju GATT-a iz 1994. podnesen WTO-u u dokumentu G/MA/TAR/RS/506 (8) kako je izmijenjen dokumentima G/MA/TAR/RS/506/Add.1 i G/MA/TAR/RS/506/Add.2 (9).

| (6) | Uredbe (EZ) br. 32/2000 i (EZ) br. 847/2006 trenutačno se primjenjuju na takav uvoz podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine. Radi usklađivanja sa Sporazumom te bi uredbe trebalo izmijeniti kako bi se uvoz proizvoda podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine isključio iz postojećih carinskih kvota WTO-a. |
| --- | --- |

(6)

Uredbe (EZ) br. 32/2000 i (EZ) br. 847/2006 trenutačno se primjenjuju na takav uvoz podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine. Radi usklađivanja sa Sporazumom te bi uredbe trebalo izmijeniti kako bi se uvoz proizvoda podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine isključio iz postojećih carinskih kvota WTO-a.

| (7) | Sporazum se privremeno primjenjuje od 1. siječnja 2021. Stoga bi uvoz proizvoda podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine proveden 1. siječnja 2021. ili kasnije trebalo isključiti iz primjene carinskih kvota čija su kvotna razdoblja započela prije 1. siječnja 2021. i koja su na taj datum i dalje bila u tijeku. |
| --- | --- |

(7)

Sporazum se privremeno primjenjuje od 1. siječnja 2021. Stoga bi uvoz proizvoda podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine proveden 1. siječnja 2021. ili kasnije trebalo isključiti iz primjene carinskih kvota čija su kvotna razdoblja započela prije 1. siječnja 2021. i koja su na taj datum i dalje bila u tijeku.

| (8) | Kako bi se osigurala usklađenost sa Sporazumom, ova bi Uredba zbog hitnosti trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije i primjenjivati se od 1. siječnja 2021., datuma primjene Sporazuma. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osigurala usklađenost sa Sporazumom, ova bi Uredba zbog hitnosti trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije i primjenjivati se od 1. siječnja 2021., datuma primjene Sporazuma.

| (9) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U glavi II. Uredbi (EZ) br. 32/2000 dodaje se sljedeći odsjek 4.:

„
  Odsjek 4.

Popis carinskih kvota Zajednice određenih GATT-om

Članak 7.a

Carinske kvote Zajednice navedene u Prilogu I. primjenjuju se na uvoz proizvoda podrijetlom iz svih trećih zemalja osim iz Ujedinjene Kraljevine.”

Članak 2.

Članak 2. Uredbe (EZ) br. 847/2006 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u stavku 1. riječi „svih država” zamjenjuju se riječima „svih trećih zemalja osim iz Ujedinjene Kraljevine)”; |
| --- | --- |

1.

u stavku 1. riječi „svih država” zamjenjuju se riječima „svih trećih zemalja osim iz Ujedinjene Kraljevine)”;

| 2. | u stavku 2. riječi „svih država” zamjenjuju se riječima „svih trećih zemalja osim iz Ujedinjene Kraljevine)”. |
| --- | --- |

2.

u stavku 2. riječi „svih država” zamjenjuju se riječima „svih trećih zemalja osim iz Ujedinjene Kraljevine)”.

Članak 3.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 5, 8.1.2000., str. 1.

1

(2)  
  SL L 120, 5.5.2006., str. 17.

2

(3)  
  SL L 444, 31.12.2020., str. 14.

3

(4)  
  SL L 176, 27.7.1995., str. 1.

4

(5)  Uredba Komisije (EZ) br. 847/2006 od 8. lipnja 2006. o otvaranju i osiguravanju upravljanja carinskim kvotama Zajednice za određenu pripremljenu ili konzerviranu ribu (SL L 156, 9.6.2006., str. 8.).

5

(6)  https://docs.wto.org

6

(7)  https://docs.wto.org

7

(8)  https://docs.wto.org

8

(9)  https://docs.wto.org

9

---

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/56

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/853

оd 27. svibnja 2021.

o produljenju odobrenja aktivne tvari Streptomyces soj K61 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja te o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Direktivom Komisije 2008/113/EZ (2)
  Streptomyces soj K61 (prije „S. griseoviridis”) uvršten je u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ kao aktivna tvar (3). |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Komisije 2008/113/EZ (2)
  Streptomyces soj K61 (prije „S. griseoviridis”) uvršten je u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ kao aktivna tvar (3).

| (2) | Predmetna aktivna tvar je bakterija koja je prvi put navedena pod nazivom „Streptomyces griseoviridis”. Nakon toga taj je naziv zbog znanstvenih razloga promijenjen u Streptomyces K61. Nedavno je ponovno promijenjen u sadašnji naziv Streptomyces soj K61. |
| --- | --- |

(2)

Predmetna aktivna tvar je bakterija koja je prvi put navedena pod nazivom „Streptomyces griseoviridis”. Nakon toga taj je naziv zbog znanstvenih razloga promijenjen u Streptomyces K61. Nedavno je ponovno promijenjen u sadašnji naziv Streptomyces soj K61.

| (3) | Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(3)

Aktivne tvari uvrštene u Prilog I. Direktivi 91/414/EEZ smatraju se odobrenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 te su uvrštene u dio A Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (4).

| (4) | Odobrenje aktivne tvari Streptomyces soj K61, kako je navedena u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, istječe 30. travnja 2022. |
| --- | --- |

(4)

Odobrenje aktivne tvari Streptomyces soj K61, kako je navedena u dijelu A Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, istječe 30. travnja 2022.

| (5) | Zahtjev za produljenje odobrenja aktivne tvari Streptomyces soj K61 podnesen je u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 844/2012 (5) u roku predviđenom tim člankom. |
| --- | --- |

(5)

Zahtjev za produljenje odobrenja aktivne tvari Streptomyces soj K61 podnesen je u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 844/2012 (5) u roku predviđenom tim člankom.

| (6) | Podnositelj zahtjeva dostavio je dodatnu dokumentaciju u skladu s člankom 6. Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da je zahtjev potpun. |
| --- | --- |

(6)

Podnositelj zahtjeva dostavio je dodatnu dokumentaciju u skladu s člankom 6. Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012. Država članica izvjestiteljica utvrdila je da je zahtjev potpun.

| (7) | Država članica izvjestiteljica nakon savjetovanja s državom članicom suizvjestiteljicom pripremila je nacrt izvješća o ocjeni produljenja i dostavila ga 15. siječnja 2019. Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji. |
| --- | --- |

(7)

Država članica izvjestiteljica nakon savjetovanja s državom članicom suizvjestiteljicom pripremila je nacrt izvješća o ocjeni produljenja i dostavila ga 15. siječnja 2019. Europskoj agenciji za sigurnost hrane („Agencija”) i Komisiji.

| (8) | Agencija je nacrt izvješća o ocjeni produljenja dostavila podnositelju zahtjeva i državama članicama na podnošenje primjedbi te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Agencija je usto sažetak dodatne dokumentacije učinila dostupnim javnosti. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je nacrt izvješća o ocjeni produljenja dostavila podnositelju zahtjeva i državama članicama na podnošenje primjedbi te je primljene primjedbe proslijedila Komisiji. Agencija je usto sažetak dodatne dokumentacije učinila dostupnim javnosti.

| (9) | Agencija je 19. lipnja 2020. Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se pretpostaviti da Streptomyces soj K61 ispunjava mjerila za odobravanje predviđena u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Komisija je 3. prosinca 2020. Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje dostavila izvješće o produljenju odobrenja, a 25. siječnja 2021. nacrt uredbe za Streptomyces soj K61. |
| --- | --- |

(9)

Agencija je 19. lipnja 2020. Komisiji dostavila zaključak (6) o tome može li se pretpostaviti da Streptomyces soj K61 ispunjava mjerila za odobravanje predviđena u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. Komisija je 3. prosinca 2020. Stalnom odboru za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje dostavila izvješće o produljenju odobrenja, a 25. siječnja 2021. nacrt uredbe za Streptomyces soj K61.

| (10) | Komisija je pozvala podnositelja zahtjeva da podnese primjedbe o zaključku Agencije i o izvješću o produljenju odobrenja u skladu s člankom 14. stavkom 1. trećim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012. Podnositelj zahtjeva podnio je primjedbe, koje su pažljivo pregledane. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je pozvala podnositelja zahtjeva da podnese primjedbe o zaključku Agencije i o izvješću o produljenju odobrenja u skladu s člankom 14. stavkom 1. trećim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 844/2012. Podnositelj zahtjeva podnio je primjedbe, koje su pažljivo pregledane.

| (11) | Za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava aktivnu tvar Streptomyces soj K61 utvrđeno je da su mjerila za odobravanje predviđena u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 ispunjena. Stoga je primjereno produljiti odobrenje za Streptomyces soj K61. |
| --- | --- |

(11)

Za jednu ili više reprezentativnih uporaba najmanje jednog sredstva za zaštitu bilja koje sadržava aktivnu tvar Streptomyces soj K61 utvrđeno je da su mjerila za odobravanje predviđena u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 ispunjena. Stoga je primjereno produljiti odobrenje za Streptomyces soj K61.

| (12) | Procjena rizika za produljenje odobrenja aktivne tvari Streptomyces soj K61 temelji se na ograničenom broju reprezentativnih uporaba, no time se ne ograničavaju uporabe za koje se mogu odobriti sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju Streptomyces soj K61. Stoga nije primjereno zadržati ograničenje za uporabu te tvari isključivo kao fungicida. |
| --- | --- |

(12)

Procjena rizika za produljenje odobrenja aktivne tvari Streptomyces soj K61 temelji se na ograničenom broju reprezentativnih uporaba, no time se ne ograničavaju uporabe za koje se mogu odobriti sredstva za zaštitu bilja koja sadržavaju Streptomyces soj K61. Stoga nije primjereno zadržati ograničenje za uporabu te tvari isključivo kao fungicida.

| (13) | U skladu s člankom 20. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 13. stavkom 4. trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011. |
| --- | --- |

(13)

U skladu s člankom 20. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u vezi s njezinim člankom 13. stavkom 4. trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011.

| (14) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/566 (7) rok važenja odobrenja za Streptomyces soj K61 produljen je do 30. travnja 2022. kako bi se postupak produljenja mogao završiti prije isteka tog roka. Međutim, budući da se odluka o produljenju odobrenja donosi prije isteka tog produljenog roka važenja, ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati prije tog datuma. |
| --- | --- |

(14)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/566 (7) rok važenja odobrenja za Streptomyces soj K61 produljen je do 30. travnja 2022. kako bi se postupak produljenja mogao završiti prije isteka tog roka. Međutim, budući da se odluka o produljenju odobrenja donosi prije isteka tog produljenog roka važenja, ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati prije tog datuma.

| (15) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(15)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Produljenje odobrenja aktivne tvari

Odobrenje aktivne tvari Streptomyces soj K61, kako je navedena u Prilogu I., produljuje se u skladu s uvjetima utvrđenima u tom Prilogu.

Streptomyces

Članak 2.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Stupanje na snagu i datum primjene

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. srpnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2008/113/EZ od 8. prosinca 2008. o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ radi uvrštavanja više mikroorganizama kao aktivnih tvari (SL L 330, 9.12.2008., str. 6.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 540/2011 od 25. svibnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu popisa odobrenih aktivnih tvari (SL L 153, 11.6.2011., str. 1.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 844/2012 od 18. rujna 2012. o određivanju odredaba potrebnih za provedbu postupka obnavljanja odobrenja za aktivne tvari, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (SL L 252, 19.9.2012., str. 26.).

5

(6)  EFSA Journal 2020.; 18(7):6182, 14 str. doi:10.2903/j.efsa.2020.6182. Dostupno na internetu: www.efsa.europa.eu.

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/566 od 30. ožujka 2021. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka važenja odobrenja aktivnih tvari abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) soj QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai sojevi ABTS-1857 i GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotip H-14) soj AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki sojevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 i EG 2348, Beauveria bassiana sojevi ATCC 74040 i GHA, klodinafop, klopiralid, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, fenpiroksimat, fosetil, mepanipirim, Metarhizium anisopliae (var. anisopliae) soj BIPESCO 5/F52, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis soj MA342, pirimetanil, Pythium oligandrum M1, rimsulfuron, spinosad, Streptomyces K61 (prije „
  S. griseoviridis
  ”), Trichoderma
  asperellum (prije „
  T. harzianum
  ”) sojevi ICC012, T25 i TV1, Trichoderma atroviride (prije „
  T. harzianum
  ”) soj T11, Trichoderma gamsii (prije „
  T. viride
  ”) soj ICC080, Trichoderma harzianum sojevi T-22 i ITEM 908, triklopir, trineksapak, tritikonazol i ziram (SL SL L 118, 7.4.2021., str. 1.).

7

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensi

Beauveria bassiana

Cydia pomonella Granulovirus

Metarhizium anisopliae

Pseudomonas chlororaphis

Pythium oligandrum

Streptomyces

S. griseoviridis

Trichoderma

asperellum

T. harzianum

Trichoderma atroviride

T. harzianum

Trichoderma gamsii

T. viride

Trichoderma harzianum

---

PRILOG I.

| Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi | Kemijski naziv prema IUPAC-u | Čistoća  (1) | Datum odobrenja | Prestanak odobrenja | Posebne odredbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Streptomyces soj K61 | Nije primjenjivo | Nema značajnih nečistoća | 1. srpnja 2021. | 30. lipnja 2036. | Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju se uzeti u obzir zaključci izvješća o produljenju odobrenja za Streptomyces soj K61, a posebno njegovi dodaci I. i II.
  Države članice moraju obratiti posebnu pozornost na zaštitu korisnika sredstva i radnika, uzimajući u obzir da se smatra da mikroorganizmi mogu uzrokovati preosjetljivost, te osigurati da uvjeti uporabe uključuju primjenu odgovarajućih osobnih zaštitnih sredstava.
  Proizvođači su dužni osigurati strogo održavanje ekoloških uvjeta i analizu kontrole kvalitete tijekom proizvodnog postupka kako je utvrđeno u Radnom dokumentu SANCO/12116/2012 u pogledu graničnih vrijednosti mikrobiološke kontaminacije  (2). |

Uobičajeni naziv, identifikacijski brojevi

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Čistoća  (1)

Datum odobrenja

Prestanak odobrenja

Posebne odredbe

Streptomyces soj K61

Nije primjenjivo

Nema značajnih nečistoća

1. srpnja 2021.

30. lipnja 2036.

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju se uzeti u obzir zaključci izvješća o produljenju odobrenja za Streptomyces soj K61, a posebno njegovi dodaci I. i II.

Države članice moraju obratiti posebnu pozornost na zaštitu korisnika sredstva i radnika, uzimajući u obzir da se smatra da mikroorganizmi mogu uzrokovati preosjetljivost, te osigurati da uvjeti uporabe uključuju primjenu odgovarajućih osobnih zaštitnih sredstava.

Proizvođači su dužni osigurati strogo održavanje ekoloških uvjeta i analizu kontrole kvalitete tijekom proizvodnog postupka kako je utvrđeno u Radnom dokumentu SANCO/12116/2012 u pogledu graničnih vrijednosti mikrobiološke kontaminacije  (2).

---

(1)  Dodatni podaci o identifikaciji i specifikaciji aktivne tvari dostupni su u izvješću o produljenju odobrenja.

(2)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf.

---

PRILOG II.

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u dijelu A briše se unos 203. za Streptomyces K61 (prije S. griseoviridis); |
| --- | --- |

1.

u dijelu A briše se unos 203. za Streptomyces K61 (prije S. griseoviridis);

| 2. | u dijelu B dodaje se sljedeći unos:











  „145. | Streptomyces soj K61 | Nije primjenjivo | Nema značajnih nečistoća | 1. srpnja 2021. | 30. lipnja 2036. | Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju se uzeti u obzir zaključci izvješća o produljenju odobrenja za Streptomyces soj K61, a posebno njegovi dodaci I. i II.
  Države članice moraju obratiti posebnu pozornost na zaštitu korisnika sredstva i radnika, uzimajući u obzir da se smatra da mikroorganizmi mogu uzrokovati preosjetljivost, te osigurati da uvjeti uporabe uključuju primjenu odgovarajućih osobnih zaštitnih sredstava.
  Proizvođači su dužni osigurati strogo održavanje ekoloških uvjeta i analizu kontrole kvalitete tijekom proizvodnog postupka kako je utvrđeno u Radnom dokumentu SANCO/12116/2012 u pogledu graničnih vrijednosti mikrobiološke kontaminacije (*1). |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

u dijelu B dodaje se sljedeći unos:

„145.

Streptomyces soj K61

Nije primjenjivo

Nema značajnih nečistoća

1. srpnja 2021.

30. lipnja 2036.

Za provedbu jedinstvenih načela iz članka 29. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 moraju se uzeti u obzir zaključci izvješća o produljenju odobrenja za Streptomyces soj K61, a posebno njegovi dodaci I. i II.

Države članice moraju obratiti posebnu pozornost na zaštitu korisnika sredstva i radnika, uzimajući u obzir da se smatra da mikroorganizmi mogu uzrokovati preosjetljivost, te osigurati da uvjeti uporabe uključuju primjenu odgovarajućih osobnih zaštitnih sredstava.

Proizvođači su dužni osigurati strogo održavanje ekoloških uvjeta i analizu kontrole kvalitete tijekom proizvodnog postupka kako je utvrđeno u Radnom dokumentu SANCO/12116/2012 u pogledu graničnih vrijednosti mikrobiološke kontaminacije (*1).

---

(*1)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf.”

---

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/61

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/854

оd 27. svibnja 2021.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 30. rujna 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika („hladnovaljani plosnati proizvodi od nehrđajućeg čelika” ili „proizvod iz ispitnog postupka”) podrijetlom iz Indije i Indonezije („predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 30. rujna 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika („hladnovaljani plosnati proizvodi od nehrđajućeg čelika” ili „proizvod iz ispitnog postupka”) podrijetlom iz Indije i Indonezije („predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

2

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj pritužbe”) 17. kolovoza 2020. uložila pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu iz predmetnih zemalja i o posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dovoljno opravdanje za pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je Europska federacija proizvođača željeza i čelika („Eurofer” ili „podnositelj pritužbe”) 17. kolovoza 2020. uložila pritužbu u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu iz predmetnih zemalja i o posljedičnoj materijalnoj šteti, što je bilo dovoljno opravdanje za pokretanje ispitnog postupka.

1.2.   Evidentiranje

Evidentiranje

| (3) | Na temelju zahtjeva podnositelja pritužbe potkrijepljenog potrebnim dokazima Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/370 (3), na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe, uvela obvezu evidentiranja predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju zahtjeva podnositelja pritužbe potkrijepljenog potrebnim dokazima Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/370 (3), na temelju članka 14. stavka 5. osnovne uredbe, uvela obvezu evidentiranja predmetnog proizvoda.

3

1.3.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (4) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja pritužbe, proizvođače izvoznike koji su joj poznati u predmetnim zemljama i nadležna tijela predmetnih zemalja te poznate uvoznike i korisnike u Uniji o pokretanju ispitnog postupka te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja pritužbe, proizvođače izvoznike koji su joj poznati u predmetnim zemljama i nadležna tijela predmetnih zemalja te poznate uvoznike i korisnike u Uniji o pokretanju ispitnog postupka te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (5) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Komisija je održala saslušanje s podnositeljem pritužbe, jednim proizvođačem izvoznikom i jednim korisnikom u Uniji. Komisija je primila primjedbe koji su opisane u odjeljcima 2.3., 5.2. i 7.2. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Komisija je održala saslušanje s podnositeljem pritužbe, jednim proizvođačem izvoznikom i jednim korisnikom u Uniji. Komisija je primila primjedbe koji su opisane u odjeljcima 2.3., 5.2. i 7.2.

1.4.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (6) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.4.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (7) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odlučila odabirom uzorka na razumnu mjeru ograničiti broj proizvođača iz Unije koji će biti predmet ispitnog postupka i da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je privremeni uzorak odabrala na temelju obujma proizvodnje i obujma prodaje u Uniji koji su prijavili proizvođači iz Unije u okviru analize reprezentativnosti prije pokretanja postupka, uzimajući u obzir i njihov zemljopisni položaj. Tako utvrđeni privremeni uzorak sastojao se od triju proizvođača iz Unije koji su činili više od 60 % proizvodnje i približno 70 % prodaje sličnog proizvoda u Uniji, a nalazili su se u četirima državama članicama. Pojedinosti o privremenom uzorku bile su dostupne u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama, a one su dobile mogućnost da iznesu primjedbe na njih. Nisu dostavljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odlučila odabirom uzorka na razumnu mjeru ograničiti broj proizvođača iz Unije koji će biti predmet ispitnog postupka i da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je privremeni uzorak odabrala na temelju obujma proizvodnje i obujma prodaje u Uniji koji su prijavili proizvođači iz Unije u okviru analize reprezentativnosti prije pokretanja postupka, uzimajući u obzir i njihov zemljopisni položaj. Tako utvrđeni privremeni uzorak sastojao se od triju proizvođača iz Unije koji su činili više od 60 % proizvodnje i približno 70 % prodaje sličnog proizvoda u Uniji, a nalazili su se u četirima državama članicama. Pojedinosti o privremenom uzorku bile su dostupne u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama, a one su dobile mogućnost da iznesu primjedbe na njih. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

| (8) | Kao rezultat navedenog, potvrđen je privremeni uzorak proizvođača Unije. Sastojao se od društava Aperam Stainless Europe („Aperam”), Acciai Speciali Terni S.p.A. („AST”) i Outokumpu Stainless Oy („OTK”). Konačni je uzorak reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(8)

Kao rezultat navedenog, potvrđen je privremeni uzorak proizvođača Unije. Sastojao se od društava Aperam Stainless Europe („Aperam”), Acciai Speciali Terni S.p.A. („AST”) i Outokumpu Stainless Oy („OTK”). Konačni je uzorak reprezentativan za industriju Unije.

1.4.2.   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (9) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (10) | Tri nepovezana uvoznika javila su se kao zainteresirane strane i dostavila tražene podatke. S obzirom na mali broj primljenih odgovora, odabir uzorka nije bio potreban. Nije bilo primjedbi na tu odluku. Uvoznici su pozvani da ispune upitnik. |
| --- | --- |

(10)

Tri nepovezana uvoznika javila su se kao zainteresirane strane i dostavila tražene podatke. S obzirom na mali broj primljenih odgovora, odabir uzorka nije bio potreban. Nije bilo primjedbi na tu odluku. Uvoznici su pozvani da ispune upitnik.

1.4.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika u predmetnim zemljama

Odabir uzorka proizvođača izvoznika u predmetnim zemljama

| (11) | S obzirom na potencijalno velik broj proizvođača izvoznika u predmetnim zemljama u Obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzorka u Indiji i Indoneziji, pa je Komisija zatražila od svih proizvođača izvoznika u Indiji i Indoneziji da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako je potreban, da ga odabere. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na potencijalno velik broj proizvođača izvoznika u predmetnim zemljama u Obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzorka u Indiji i Indoneziji, pa je Komisija zatražila od svih proizvođača izvoznika u Indiji i Indoneziji da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako je potreban, da ga odabere.

| (12) | Usto, Komisija je zatražila od Misije Indije pri Europskoj uniji i veleposlanstva Republike Indonezije u Bruxellesu da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati. |
| --- | --- |

(12)

Usto, Komisija je zatražila od Misije Indije pri Europskoj uniji i veleposlanstva Republike Indonezije u Bruxellesu da utvrde ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.

1.4.3.1.   Indija

| (13) | Nakon pokretanja postupka Komisija je stupila u kontakt sa sedam potencijalnih proizvođača izvoznika u Indiji. Dva proizvođača izvoznika u Indiji dostavila su informacije potrebne za odabir uzorka, a ti su proizvođači izvoznici bili reprezentativni za sav izvoz predmetnog proizvoda u Uniju. Komisija je stoga odustala od odabira uzorka u pogledu proizvođača izvoznika u Indiji. |
| --- | --- |

(13)

Nakon pokretanja postupka Komisija je stupila u kontakt sa sedam potencijalnih proizvođača izvoznika u Indiji. Dva proizvođača izvoznika u Indiji dostavila su informacije potrebne za odabir uzorka, a ti su proizvođači izvoznici bili reprezentativni za sav izvoz predmetnog proizvoda u Uniju. Komisija je stoga odustala od odabira uzorka u pogledu proizvođača izvoznika u Indiji.

1.4.3.2.   Indonezija

| (14) | Nakon pokretanja postupka Komisija je stupila u kontakt s 14 potencijalnih proizvođača izvoznika u Indoneziji. Tri su proizvođača izvoznika odgovorila na pitanja za odabir uzorka i Uniji prijavila prodaju. Prema informacijama navedenima u odgovorima na pitanja za odabir uzorka njihova prodaja činila je 72 % indonezijskog izvoza u Uniju. Na temelju toga odustalo se od odabira uzorka i za Indoneziju. |
| --- | --- |

(14)

Nakon pokretanja postupka Komisija je stupila u kontakt s 14 potencijalnih proizvođača izvoznika u Indoneziji. Tri su proizvođača izvoznika odgovorila na pitanja za odabir uzorka i Uniji prijavila prodaju. Prema informacijama navedenima u odgovorima na pitanja za odabir uzorka njihova prodaja činila je 72 % indonezijskog izvoza u Uniju. Na temelju toga odustalo se od odabira uzorka i za Indoneziju.

1.5.   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (15) | Pritužba je sadržavala dovoljno dokaza prima facie o poremećajima povezanima sa sirovinama u Indiji i Indoneziji u pogledu predmetnog proizvoda. Stoga su, kako je objavljeno u Obavijesti o pokretanju postupka, ti poremećaji povezani sa sirovinama bili obuhvaćeni ispitnim postupkom kako bi se utvrdilo treba li na Indiju i Indoneziju primijeniti odredbe iz članka 7. stavaka 2.a i 2.b. osnovne uredbe. Komisija je u tu svrhu vladama Indije i Indonezije poslala odgovarajuće upitnike. |
| --- | --- |

(15)

Pritužba je sadržavala dovoljno dokaza prima facie o poremećajima povezanima sa sirovinama u Indiji i Indoneziji u pogledu predmetnog proizvoda. Stoga su, kako je objavljeno u Obavijesti o pokretanju postupka, ti poremećaji povezani sa sirovinama bili obuhvaćeni ispitnim postupkom kako bi se utvrdilo treba li na Indiju i Indoneziju primijeniti odredbe iz članka 7. stavaka 2.a i 2.b. osnovne uredbe. Komisija je u tu svrhu vladama Indije i Indonezije poslala odgovarajuće upitnike.

prima facie

| (16) | Upitnik Komisije primili su tri proizvođača iz Unije u uzorku, podnositelj pritužbe, tri nepovezana uvoznika i pet proizvođača izvoznika u predmetnim zemljama. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (4) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(16)

Upitnik Komisije primili su tri proizvođača iz Unije u uzorku, podnositelj pritužbe, tri nepovezana uvoznika i pet proizvođača izvoznika u predmetnim zemljama. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (4) na dan pokretanja postupka.

4

| (17) | Odgovori na upitnik primljeni su od triju proizvođača iz Unije u uzorku, podnositelja pritužbe, dvaju nepovezanih uvoznika, dvaju proizvođača izvoznika iz Indije i triju proizvođača izvoznika iz Indonezije. Odgovori na upitnik primljeni su i od vlada Indije i Indonezije. |
| --- | --- |

(17)

Odgovori na upitnik primljeni su od triju proizvođača iz Unije u uzorku, podnositelja pritužbe, dvaju nepovezanih uvoznika, dvaju proizvođača izvoznika iz Indije i triju proizvođača izvoznika iz Indonezije. Odgovori na upitnik primljeni su i od vlada Indije i Indonezije.

1.6.   Posjeti radi provjere

Posjeti radi provjere

| (18) | S obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 i mjere ograničavanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija u privremenoj fazi nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja privremena utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (5). |
| --- | --- |

(18)

S obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 i mjere ograničavanja koje su uvele različite države članice, kao i različite treće zemlje, Komisija u privremenoj fazi nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja privremena utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (5).

5

| (19) | Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku:






  (a) | Proizvođači iz Unije i njihovo udruženje:






  — | Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Italija („AST”), |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku:

(a)

Proizvođači iz Unije i njihovo udruženje:

—

Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Italija („AST”),

| — | Aperam Stainless Europe, koji se sastoji od društava Aperam France, La Plaine Saint-Denis Cedex, Francuska i Aperam Belgium, Châtelet i Genk, Belgija („Aperam”), |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, koji se sastoji od društava Aperam France, La Plaine Saint-Denis Cedex, Francuska i Aperam Belgium, Châtelet i Genk, Belgija („Aperam”),

| — | Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finska („OTK”), |
| --- | --- |

—

Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finska („OTK”),

| — | Eurofer, Bruxelles, Belgija; |
| --- | --- |

—

Eurofer, Bruxelles, Belgija;

| (b) | Uvoznici iz Unije:






  — | Gual Stainless S.L., Berga, Španjolska, |
| --- | --- | --- |

(b)

Uvoznici iz Unije:

—

Gual Stainless S.L., Berga, Španjolska,

| — | Nova Trading S.A., Torun, Poljska; |
| --- | --- |

—

Nova Trading S.A., Torun, Poljska;

| (c) | Proizvođači izvoznici: | Proizvođači izvoznici iz Indije:






  — | Chromeni Steels Private Limited, Indija, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Proizvođači izvoznici:

Proizvođači izvoznici iz Indije:

—

Chromeni Steels Private Limited, Indija,

| — | Jindal Stainless Limited, Jindal Stainless Hisar Limited i Jindal Stainless Steelways Limited, Indija; Iberjindal S.L., Španjolska i JSL Global Commodities Pte. Ltd., Singapur (zajednički „grupa Jindal”); |
| --- | --- |

—

Jindal Stainless Limited, Jindal Stainless Hisar Limited i Jindal Stainless Steelways Limited, Indija; Iberjindal S.L., Španjolska i JSL Global Commodities Pte. Ltd., Singapur (zajednički „grupa Jindal”);

| | Proizvođači izvoznici iz Indonezije:






  — | PT Indonesia Ruipu Nickel and Chrome Alloy („IRNC”), PT Ekasa Yad Resources („EYR”) i PT Hanwa („Hanwa”), Indonezija; Cantostar Limited („Cantostar”) i Eternal Tsingshan Group Co., Ltd. („Eternal Tsingshan”), Hong Kong i Recheer Resources Pte. Ltd. („Recheer”), Singapur (zajednički „grupa IRNC”), |
| --- | --- | --- |

Proizvođači izvoznici iz Indonezije:

—

PT Indonesia Ruipu Nickel and Chrome Alloy („IRNC”), PT Ekasa Yad Resources („EYR”) i PT Hanwa („Hanwa”), Indonezija; Cantostar Limited („Cantostar”) i Eternal Tsingshan Group Co., Ltd. („Eternal Tsingshan”), Hong Kong i Recheer Resources Pte. Ltd. („Recheer”), Singapur (zajednički „grupa IRNC”),

| — | PT Jindal Stainless Indonesia Limited („PTJ”), Indonezija; JSL Global Commodities Pte. Ltd. („JGC”), Singapur i Iberjindal S.L. („IBJ”), Španjolska (zajednički „grupa Jindal Indonesia”). |
| --- | --- |

—

PT Jindal Stainless Indonesia Limited („PTJ”), Indonezija; JSL Global Commodities Pte. Ltd. („JGC”), Singapur i Iberjindal S.L. („IBJ”), Španjolska (zajednički „grupa Jindal Indonesia”).

| (20) | U vezi s postupkom iz članka 7. stavaka 2.a i 2.b osnovne uredbe održane su provjere na daljinu s vladom Indije i Indonezije. |
| --- | --- |

(20)

U vezi s postupkom iz članka 7. stavaka 2.a i 2.b osnovne uredbe održane su provjere na daljinu s vladom Indije i Indonezije.

1.7.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (21) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(21)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (22) | Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jesu plosnati valjani proizvodi od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljani (hladnoreducirani) i dalje neobrađeni, trenutačno razvrstani u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 i 7220 90 80, podrijetlom iz Indije i Indonezije. Oznake KN navedene su samo u informativne svrhe. |
| --- | --- |

(22)

Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jesu plosnati valjani proizvodi od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljani (hladnoreducirani) i dalje neobrađeni, trenutačno razvrstani u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 i 7220 90 80, podrijetlom iz Indije i Indonezije. Oznake KN navedene su samo u informativne svrhe.

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (23) | Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(23)

Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetnih zemalja, |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetnih zemalja,

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (24) | Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (25) | U vrlo kasnoj fazi privremenog dijela ispitnog postupka jedan se korisnik u Uniji javio kao zainteresirana strana i poslao podnesak o opsegu proizvoda. Društvo je zatražilo da se iz opsega proizvoda isključe proizvodi sa stupnjem kvalitete čelika 200 („hladnovaljani plosnati proizvodi od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200”) jer se prema tvrdnjama društva ti proizvodi ne proizvode ili se vrlo ograničeno proizvode u Uniji te imaju specifičnu i ograničenu krajnju upotrebu. Prema tvrdnjama društva isključenjem hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 na temelju njihova stupnja kvalitete čelika i krajnje upotrebe ne bi se riskiralo izbjegavanje drugih vrsta proizvoda. |
| --- | --- |

(25)

U vrlo kasnoj fazi privremenog dijela ispitnog postupka jedan se korisnik u Uniji javio kao zainteresirana strana i poslao podnesak o opsegu proizvoda. Društvo je zatražilo da se iz opsega proizvoda isključe proizvodi sa stupnjem kvalitete čelika 200 („hladnovaljani plosnati proizvodi od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200”) jer se prema tvrdnjama društva ti proizvodi ne proizvode ili se vrlo ograničeno proizvode u Uniji te imaju specifičnu i ograničenu krajnju upotrebu. Prema tvrdnjama društva isključenjem hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 na temelju njihova stupnja kvalitete čelika i krajnje upotrebe ne bi se riskiralo izbjegavanje drugih vrsta proizvoda.

| (26) | Podnositelj pritužbe usprotivio se prethodno navedenoj tvrdnji. Eurofer je ustrajao u tvrdnji da hladnovaljane plosnate proizvode od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 proizvode najmanje dva proizvođača iz Unije. Osim toga, Eurofer je tvrdio da se u krajnjoj upotrebi lako mogu zamijeniti proizvodima s drugim stupnjevima kvalitete čelika i da su zbog toga u izravnom tržišnom natjecanju s tim vrstama proizvoda. Nadalje, hladnovaljani plosnati proizvodi od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te distribucijske kanale kao i proizvodi s drugim stupnjevima kvalitete čelika i ne mogu se lako utvrditi bez stručnih ispitivanja, čime se, prema podnositelju pritužbe, jasno omogućuje izbjegavanje. Uzimajući u obzir tvrdnje Eurofera, Komisija je privremeno zaključila da su vrste proizvoda međusobno zamjenjive. |
| --- | --- |

(26)

Podnositelj pritužbe usprotivio se prethodno navedenoj tvrdnji. Eurofer je ustrajao u tvrdnji da hladnovaljane plosnate proizvode od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 proizvode najmanje dva proizvođača iz Unije. Osim toga, Eurofer je tvrdio da se u krajnjoj upotrebi lako mogu zamijeniti proizvodima s drugim stupnjevima kvalitete čelika i da su zbog toga u izravnom tržišnom natjecanju s tim vrstama proizvoda. Nadalje, hladnovaljani plosnati proizvodi od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te distribucijske kanale kao i proizvodi s drugim stupnjevima kvalitete čelika i ne mogu se lako utvrditi bez stručnih ispitivanja, čime se, prema podnositelju pritužbe, jasno omogućuje izbjegavanje. Uzimajući u obzir tvrdnje Eurofera, Komisija je privremeno zaključila da su vrste proizvoda međusobno zamjenjive.

| (27) | Uzimajući u obzir vrlo kasno podnošenje zahtjeva za opseg proizvoda, činjenicu da u Uniji postoji proizvodnja hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 i zamjenjivost takvih proizvoda drugim vrstama proizvoda, zahtjev za isključenje proizvoda privremeno se odbacuje. |
| --- | --- |

(27)

Uzimajući u obzir vrlo kasno podnošenje zahtjeva za opseg proizvoda, činjenicu da u Uniji postoji proizvodnja hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika sa stupnjem kvalitete čelika 200 i zamjenjivost takvih proizvoda drugim vrstama proizvoda, zahtjev za isključenje proizvoda privremeno se odbacuje.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Uvodna napomena

Uvodna napomena

| (28) | S obzirom na ograničeni broj strana u Indiji i Indoneziji koje surađuju, pojedinosti o određenim nalazima o dampingu povjerljive su i stoga se navode samo u bilateralnim objavama. |
| --- | --- |

(28)

S obzirom na ograničeni broj strana u Indiji i Indoneziji koje surađuju, pojedinosti o određenim nalazima o dampingu povjerljive su i stoga se navode samo u bilateralnim objavama.

3.2.   Indija

Indija

3.2.1.   Suradnja i djelomična primjena članka 18. osnovne uredbe

Suradnja i djelomična primjena članka 18. osnovne uredbe

| (29) | Dva proizvođača izvoznika u Indiji koja surađuju bili su Chromeni Steels Private Limited i grupa Jindal. |
| --- | --- |

(29)

Dva proizvođača izvoznika u Indiji koja surađuju bili su Chromeni Steels Private Limited i grupa Jindal.

| (30) | Chromeni Steels Private Limited proizvodi predmetni proizvod u Indiji i prodaje ga na domaćem tržištu nepovezanim i povezanim kupcima. Sav izvoz u Uniju izvršen je izravno nepovezanim kupcima. |
| --- | --- |

(30)

Chromeni Steels Private Limited proizvodi predmetni proizvod u Indiji i prodaje ga na domaćem tržištu nepovezanim i povezanim kupcima. Sav izvoz u Uniju izvršen je izravno nepovezanim kupcima.

| (31) | Sljedeća društva za koje je grupa Jindal izričito navela da su uključena u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda bila su uključena u ispitni postupak i provjeru na daljinu:






  — | Jindal Stainless Limited („JSL”), integrirani proizvođač izvoznik koji prerađuje otpad od nehrđajućeg čelika u proizvod iz ispitnog postupka, |
| --- | --- | --- |

(31)

Sljedeća društva za koje je grupa Jindal izričito navela da su uključena u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda bila su uključena u ispitni postupak i provjeru na daljinu:

—

Jindal Stainless Limited („JSL”), integrirani proizvođač izvoznik koji prerađuje otpad od nehrđajućeg čelika u proizvod iz ispitnog postupka,

| — | Jindal Stainless Hisar Limited („JSHL”), integrirani proizvođač izvoznik koji prerađuje otpad od nehrđajućeg čelika u proizvod iz ispitnog postupka, |
| --- | --- |

—

Jindal Stainless Hisar Limited („JSHL”), integrirani proizvođač izvoznik koji prerađuje otpad od nehrđajućeg čelika u proizvod iz ispitnog postupka,

| — | Jindal Stainless Steelways Limited („JSS”), strana koja primjenjuje hladno valjanje na toplovaljane kolute kupljene od JSL-a i JSHL-a i prodaje ih na domaćem tržištu Indije, |
| --- | --- |

—

Jindal Stainless Steelways Limited („JSS”), strana koja primjenjuje hladno valjanje na toplovaljane kolute kupljene od JSL-a i JSHL-a i prodaje ih na domaćem tržištu Indije,

| — | Iberjindal S.L. („IBJ”), povezani trgovac iz Španjolske koji kupuje proizvod iz ispitnog postupka od JSL-a i JSHL-a te ga prodaje nepovezanim i povezanim kupcima u Uniji, i |
| --- | --- |

—

Iberjindal S.L. („IBJ”), povezani trgovac iz Španjolske koji kupuje proizvod iz ispitnog postupka od JSL-a i JSHL-a te ga prodaje nepovezanim i povezanim kupcima u Uniji, i

| — | JSL Global Commodities Pte. Ltd. („JGC”), povezani trgovac iz Singapura koji kupuje proizvod iz ispitnog postupka od JSL-a i JSHL-a te ga prodaje nepovezanim kupcima u Uniji. |
| --- | --- |

—

JSL Global Commodities Pte. Ltd. („JGC”), povezani trgovac iz Singapura koji kupuje proizvod iz ispitnog postupka od JSL-a i JSHL-a te ga prodaje nepovezanim kupcima u Uniji.

| (32) | Tijekom provjera na daljinu utvrđeno je da je povezano društvo grupe Jindal u trećoj zemlji bilo uključeno u prodaju predmetnog proizvoda u Uniji. No relevantna uloga te strane kad je riječ o proizvodu iz ispitnog postupka nije navedena u korespondenciji grupe Jindal, uključujući odgovore na upitnik. Stoga je Komisija dopisom od 23. ožujka 2021. obavijestila grupu Jindal da u pogledu neprijavljenih informacija o ulozi povezanog društva namjerava primijeniti odredbe članka 18. osnovne uredbe i upotrijebiti dostupne činjenice. Nakon tog dopisa povezano društvo iz treće zemlje dostavilo je primjedbe 29. ožujka 2021. Grupa Jindal uz svoje je primjedbe dostavila i odgovor povezanog društva na prilog upitniku. |
| --- | --- |

(32)

Tijekom provjera na daljinu utvrđeno je da je povezano društvo grupe Jindal u trećoj zemlji bilo uključeno u prodaju predmetnog proizvoda u Uniji. No relevantna uloga te strane kad je riječ o proizvodu iz ispitnog postupka nije navedena u korespondenciji grupe Jindal, uključujući odgovore na upitnik. Stoga je Komisija dopisom od 23. ožujka 2021. obavijestila grupu Jindal da u pogledu neprijavljenih informacija o ulozi povezanog društva namjerava primijeniti odredbe članka 18. osnovne uredbe i upotrijebiti dostupne činjenice. Nakon tog dopisa povezano društvo iz treće zemlje dostavilo je primjedbe 29. ožujka 2021. Grupa Jindal uz svoje je primjedbe dostavila i odgovor povezanog društva na prilog upitniku.

| (33) | Te su primjedbe ponovljene na saslušanju sa službenikom za saslušanje 16. travnja 2021. |
| --- | --- |

(33)

Te su primjedbe ponovljene na saslušanju sa službenikom za saslušanje 16. travnja 2021.

| (34) | Iako su primjedbe grupe Jindal na dopis od 23. ožujka propisno ocijenjene, nisu promijenile Komisijino tumačenje činjenica. Naime, odgovor na prilog upitniku koji je dostavljen kao odgovor na dopis Komisije od 23. ožujka 2021. više se nije mogao provjeriti na daljinu, pa Komisija nije mogla procijeniti cjelovitost informacija dostavljenih u ime te strane. |
| --- | --- |

(34)

Iako su primjedbe grupe Jindal na dopis od 23. ožujka propisno ocijenjene, nisu promijenile Komisijino tumačenje činjenica. Naime, odgovor na prilog upitniku koji je dostavljen kao odgovor na dopis Komisije od 23. ožujka 2021. više se nije mogao provjeriti na daljinu, pa Komisija nije mogla procijeniti cjelovitost informacija dostavljenih u ime te strane.

| (35) | Stoga je Komisija potvrdila da u ovoj fazi namjerava primijeniti odredbe članka 18. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Stoga je Komisija potvrdila da u ovoj fazi namjerava primijeniti odredbe članka 18. osnovne uredbe.

3.2.2.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (36) | Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (37) | Na temelju toga ukupni obujam prodaje istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika u uzorku na domaćem tržištu bio je reprezentativan. |
| --- | --- |

(37)

Na temelju toga ukupni obujam prodaje istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika u uzorku na domaćem tržištu bio je reprezentativan.

| (38) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu i koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu i koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju.

| (39) | Komisija je zatim ispitala jesu li vrste proizvoda koje svaki proizvođač izvoznik prodaje na svojem domaćem tržištu u usporedbi s vrstama proizvoda koje se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativne u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je zatim ispitala jesu li vrste proizvoda koje svaki proizvođač izvoznik prodaje na svojem domaćem tržištu u usporedbi s vrstama proizvoda koje se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativne u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji.

| (40) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda utvrdila udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju ili će zanemariti prodaju koja je zbog cijene ostvarena izvan uobičajenog tijeka trgovine. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda utvrdila udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju ili će zanemariti prodaju koja je zbog cijene ostvarena izvan uobičajenog tijeka trgovine.

| (41) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(41)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (42) | U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(42)

U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (43) | Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje; ili |
| --- | --- | --- |

(43)

Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje; ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

| (44) | Ako je više od 80 % domaće prodaje po vrsti proizvoda u razdoblju ispitnog postupka bilo profitabilno, a ponderirana prosječna prodajna cijena bila je jednaka ponderiranom prosječnom jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena u ukupnoj stvarnoj domaćoj prodaji tijekom razdoblja ispitnog postupka za situaciju opisanu u uvodnoj izjavi 42. S druge strane, u situaciji navedenoj u uvodnoj izjavi 43. uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje. |
| --- | --- |

(44)

Ako je više od 80 % domaće prodaje po vrsti proizvoda u razdoblju ispitnog postupka bilo profitabilno, a ponderirana prosječna prodajna cijena bila je jednaka ponderiranom prosječnom jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena u ukupnoj stvarnoj domaćoj prodaji tijekom razdoblja ispitnog postupka za situaciju opisanu u uvodnoj izjavi 42. S druge strane, u situaciji navedenoj u uvodnoj izjavi 43. uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje.

| (45) | Ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama ili se uopće nije prodavala na domaćem tržištu i ako se vrsta istovjetnog proizvoda nije prodavala u uobičajenom tijeku trgovine ili se nije dovoljno prodavala, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 2. i 4. osnovne uredbe, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama ili se uopće nije prodavala na domaćem tržištu i ako se vrsta istovjetnog proizvoda nije prodavala u uobičajenom tijeku trgovine ili se nije dovoljno prodavala, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 2. i 4. osnovne uredbe, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe.

| (46) | Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem sljedećih vrijednosti prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u ispitnom postupku tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ponderiranih prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova koje su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i |
| --- | --- | --- |

(46)

Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem sljedećih vrijednosti prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u ispitnom postupku tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ponderiranih prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova koje su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i

| (b) | ponderirane prosječne dobiti koju su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(b)

ponderirane prosječne dobiti koju su proizvođači izvoznici u ispitnom postupku ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (47) | Za vrste proizvoda koje se na domaćem tržištu ne prodaju u reprezentativnim količinama dodani su prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za te vrste proizvoda. Za vrste proizvoda koje uopće nisu bile prodane na domaćem tržištu ili gdje nije utvrđena prodaja u uobičajenom tijeku trgovine dodani su ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(47)

Za vrste proizvoda koje se na domaćem tržištu ne prodaju u reprezentativnim količinama dodani su prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za te vrste proizvoda. Za vrste proizvoda koje uopće nisu bile prodane na domaćem tržištu ili gdje nije utvrđena prodaja u uobičajenom tijeku trgovine dodani su ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.

3.2.3.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (48) | Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava. |
| --- | --- |

(48)

Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava.

| (49) | Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili izravno neovisnim kupcima u Uniji i za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanih društava u trećoj zemlji, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena predmetnog proizvoda pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili izravno neovisnim kupcima u Uniji i za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanih društava u trećoj zemlji, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena predmetnog proizvoda pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

| (50) | Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U ovom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove te troškove razumne dobiti. |
| --- | --- |

(50)

Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U ovom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove te troškove razumne dobiti.

3.2.4.   Usporedba

Usporedba

| (51) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika na temelju cijena franko tvornica.

| (52) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Prilagodbe izvozne cijene izvršene su za proviziju povezanog trgovca u trećoj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 49.). Uobičajena vrijednost i izvozna cijena prilagođene su s obzirom na troškove prijevoza, osiguranja, pakiranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, trošak kredita, bankovne naknade i troškove konverzije, prema potrebi, te diskonte, uključujući odgođene diskonte, ako su utjecali na usporedivost cijena. |
| --- | --- |

(52)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Prilagodbe izvozne cijene izvršene su za proviziju povezanog trgovca u trećoj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 49.). Uobičajena vrijednost i izvozna cijena prilagođene su s obzirom na troškove prijevoza, osiguranja, pakiranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, trošak kredita, bankovne naknade i troškove konverzije, prema potrebi, te diskonte, uključujući odgođene diskonte, ako su utjecali na usporedivost cijena.

| (53) | Grupa Jindal je na temelju članka 2. stavka 10. točke (b) osnovne uredbe podnijela zahtjev za prilagodbu povrata carina tvrdeći da postojanje paušalnog „programa povrata carine” podrazumijeva da njihova ukupna domaća prodaja u odnosu na izvoznu prodaju uključuje neizravni porez. Međutim, grupa Jindal nije uspjela dokazati da su zahtijevani iznosi povezani s uvozom ugrađenih sirovina ili s pristojbama koje su na njega plaćene. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(53)

Grupa Jindal je na temelju članka 2. stavka 10. točke (b) osnovne uredbe podnijela zahtjev za prilagodbu povrata carina tvrdeći da postojanje paušalnog „programa povrata carine” podrazumijeva da njihova ukupna domaća prodaja u odnosu na izvoznu prodaju uključuje neizravni porez. Međutim, grupa Jindal nije uspjela dokazati da su zahtijevani iznosi povezani s uvozom ugrađenih sirovina ili s pristojbama koje su na njega plaćene. Tvrdnja je stoga odbačena.

| (54) | S obzirom na nalaze provjera na daljinu o povezanom društvu grupe Jindal u trećoj zemlji, navedene u prethodnim uvodnim izjavama od 32. do 35., Komisija je u skladu s člankom 18. osnovne uredbe određene informacije o prilagodbama prodajnih cijena grupe Jindal za Uniju zamijenila raspoloživim podacima. |
| --- | --- |

(54)

S obzirom na nalaze provjera na daljinu o povezanom društvu grupe Jindal u trećoj zemlji, navedene u prethodnim uvodnim izjavama od 32. do 35., Komisija je u skladu s člankom 18. osnovne uredbe određene informacije o prilagodbama prodajnih cijena grupe Jindal za Uniju zamijenila raspoloživim podacima.

3.2.5.   Dampinške marže

Dampinške marže

| (55) | Za proizvođače izvoznike Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Za proizvođače izvoznike Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (56) | Razina suradnje u tom se slučaju smatrala visokom jer izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju čini 100 % ukupnog izvoza u EU tijekom RIP-a. Osim dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju, nije se mogao utvrditi nijedan drugi proizvođač izvoznik. Prema tome, Komisija je smatrala primjerenim da preostalu dampinšku maržu utvrdi na razini proizvođača izvoznika s najvišom dampinškom maržom. |
| --- | --- |

(56)

Razina suradnje u tom se slučaju smatrala visokom jer izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju čini 100 % ukupnog izvoza u EU tijekom RIP-a. Osim dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju, nije se mogao utvrditi nijedan drugi proizvođač izvoznik. Prema tome, Komisija je smatrala primjerenim da preostalu dampinšku maržu utvrdi na razini proizvođača izvoznika s najvišom dampinškom maržom.

| (57) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, stoga iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Grupa Jindal | 13,6 % |
| Chromeni | 36,9 % |
| Sva ostala društva | 36,9 % |

(57)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, stoga iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Grupa Jindal

13,6 %

Chromeni

36,9 %

Sva ostala društva

36,9 %

3.3.   Indonezija

Indonezija

3.3.1.   Suradnja i primjena članka 18. osnovne uredbe

Suradnja i primjena članka 18. osnovne uredbe

| (58) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., tri indonezijska proizvođača izvoznika dostavila su Komisiji odgovor na upitnik u zadanom roku. Međutim, jedan od njih, PT Bina Niaga Multiusaha, nije odgovorio na većinu pitanja u upitniku. Naime, u primljenom odgovoru na upitnik većina je ključnih dijelova bila prazna (uključujući popise pojedinačnih prodaja, tablicu troškova proizvodnje, tablicu profitabilnosti), a društvo je odgovorilo samo na neka pitanja. Utvrđeno je da je podnesak toliko manjkav da se ne razlikuje od neodgovorenog upitnika. Stoga je Komisija dopisom od 20. studenoga 2020. obavijestila predmetnu stranu o razlozima svoje namjere da zanemari dostavljene informacije i da za društvo smatra da ne surađuje. Društvo PT Bina Niaga Multiusaha dobilo je priliku da dostavi daljnje primjedbe, ali nije reagiralo na taj dopis u zadanom roku. |
| --- | --- |

(58)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., tri indonezijska proizvođača izvoznika dostavila su Komisiji odgovor na upitnik u zadanom roku. Međutim, jedan od njih, PT Bina Niaga Multiusaha, nije odgovorio na većinu pitanja u upitniku. Naime, u primljenom odgovoru na upitnik većina je ključnih dijelova bila prazna (uključujući popise pojedinačnih prodaja, tablicu troškova proizvodnje, tablicu profitabilnosti), a društvo je odgovorilo samo na neka pitanja. Utvrđeno je da je podnesak toliko manjkav da se ne razlikuje od neodgovorenog upitnika. Stoga je Komisija dopisom od 20. studenoga 2020. obavijestila predmetnu stranu o razlozima svoje namjere da zanemari dostavljene informacije i da za društvo smatra da ne surađuje. Društvo PT Bina Niaga Multiusaha dobilo je priliku da dostavi daljnje primjedbe, ali nije reagiralo na taj dopis u zadanom roku.

| (59) | Kao rezultat prethodno navedenog samo se za dva preostala indonezijska proizvođača izvoznika, grupu IRNC i grupu Jindal Indonesia, na kraju smatralo da surađuju u ispitnom postupku. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su te dvije strane u razdoblju ispitnog postupka obuhvaćale više od 90 % obujma indonezijskog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju. |
| --- | --- |

(59)

Kao rezultat prethodno navedenog samo se za dva preostala indonezijska proizvođača izvoznika, grupu IRNC i grupu Jindal Indonesia, na kraju smatralo da surađuju u ispitnom postupku. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su te dvije strane u razdoblju ispitnog postupka obuhvaćale više od 90 % obujma indonezijskog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju.

| (60) | Sljedeća društva za koje je grupa Jindal izričito navela da su uključena u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda bila su uključena u ispitni postupak i provjeru na daljinu:






  — | PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry („GCNS”), koji proizvodi i isporučuje toplovaljane kolute (ulazni materijal, a ne predmetni proizvod) IRNC-u za proizvodnju predmetnog proizvoda, |
| --- | --- | --- |

(60)

Sljedeća društva za koje je grupa Jindal izričito navela da su uključena u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda bila su uključena u ispitni postupak i provjeru na daljinu:

—

PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry („GCNS”), koji proizvodi i isporučuje toplovaljane kolute (ulazni materijal, a ne predmetni proizvod) IRNC-u za proizvodnju predmetnog proizvoda,

| — | PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel („ITSS”), koji proizvodi i isporučuje toplovaljane kolute (ulazni materijal, a ne predmetni proizvod) IRNC-u za proizvodnju predmetnog proizvoda, |
| --- | --- |

—

PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel („ITSS”), koji proizvodi i isporučuje toplovaljane kolute (ulazni materijal, a ne predmetni proizvod) IRNC-u za proizvodnju predmetnog proizvoda,

| — | PT Sulawesi Mining Investment („SMI”), koji proizvodi i isporučuje ploče od nehrđajućeg čelika GCNS-u za proizvodnju toplovaljanih koluta, i |
| --- | --- |

—

PT Sulawesi Mining Investment („SMI”), koji proizvodi i isporučuje ploče od nehrđajućeg čelika GCNS-u za proizvodnju toplovaljanih koluta, i

| — | PT Tsingshan Steel Indonesia („TSI”), koji proizvodi i isporučuje feronikal ITSS-u i SMI-u za proizvodnju ploča. |
| --- | --- |

—

PT Tsingshan Steel Indonesia („TSI”), koji proizvodi i isporučuje feronikal ITSS-u i SMI-u za proizvodnju ploča.

| (61) | Komisija je tijekom provjere na daljinu otkrila da grupa IRNC nije obavijestila Komisiju o uključenosti povezanog društva Tsingshan Holding Group Co. iz Kine u aktivnosti povezane s proizvodom iz ispitnog postupka. Informacije koje društvo nije dostavilo smatrale su se ključnima za utvrđivanje i uobičajene vrijednosti i izvozne cijene grupe IRNC. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je tijekom provjere na daljinu otkrila da grupa IRNC nije obavijestila Komisiju o uključenosti povezanog društva Tsingshan Holding Group Co. iz Kine u aktivnosti povezane s proizvodom iz ispitnog postupka. Informacije koje društvo nije dostavilo smatrale su se ključnima za utvrđivanje i uobičajene vrijednosti i izvozne cijene grupe IRNC.

| (62) | Stoga je u skladu s člankom 18. osnovne uredbe i dopisom od 23. ožujka 2021. društvo obaviješteno o razlozima namjere Komisije da izvrši određene prilagodbe radi ispravljanja uobičajene vrijednosti i izvozne cijene na temelju raspoloživih činjenica, a grupa IRNC dobila je priliku da dostavi primjedbe. |
| --- | --- |

(62)

Stoga je u skladu s člankom 18. osnovne uredbe i dopisom od 23. ožujka 2021. društvo obaviješteno o razlozima namjere Komisije da izvrši određene prilagodbe radi ispravljanja uobičajene vrijednosti i izvozne cijene na temelju raspoloživih činjenica, a grupa IRNC dobila je priliku da dostavi primjedbe.

| (63) | Društvo je na dopis Komisije odgovorilo 29. ožujka 2021. Društvo u svojem odgovoru nije osporilo činjenicu da je bilo nedostataka navedenih u dopisu Komisije. Međutim, odgovorilo je da će zadržati pravo na to da primjedbe dostavi u kasnijoj fazi. |
| --- | --- |

(63)

Društvo je na dopis Komisije odgovorilo 29. ožujka 2021. Društvo u svojem odgovoru nije osporilo činjenicu da je bilo nedostataka navedenih u dopisu Komisije. Međutim, odgovorilo je da će zadržati pravo na to da primjedbe dostavi u kasnijoj fazi.

| (64) | Sljedeća društva koje je grupa Jindal Indonesia izričito navela surađivala su u ispitnom postupku tako što su odgovorila na upitnik te su, s obzirom na to da su bila uključena u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda, bila uključena u ispitni postupak i provjeru na daljinu:






  — | PT Jindal Indonesia („PTJ”) proizvodio je predmetni proizvod u Indoneziji i prodavao ga na domaćem tržištu nepovezanim kupcima. PTJ je izvozio izravno kupcima iz EU-a ili preko povezanih društava, |
| --- | --- | --- |

(64)

Sljedeća društva koje je grupa Jindal Indonesia izričito navela surađivala su u ispitnom postupku tako što su odgovorila na upitnik te su, s obzirom na to da su bila uključena u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda, bila uključena u ispitni postupak i provjeru na daljinu:

—

PT Jindal Indonesia („PTJ”) proizvodio je predmetni proizvod u Indoneziji i prodavao ga na domaćem tržištu nepovezanim kupcima. PTJ je izvozio izravno kupcima iz EU-a ili preko povezanih društava,

| — | Iberjindal S.L. („IBJ”), povezani trgovac iz Španjolske, koji kupuje proizvod iz ispitnog postupka od PTJ-a i prodaje ga nepovezanim i povezanim kupcima u Uniji, i |
| --- | --- |

—

Iberjindal S.L. („IBJ”), povezani trgovac iz Španjolske, koji kupuje proizvod iz ispitnog postupka od PTJ-a i prodaje ga nepovezanim i povezanim kupcima u Uniji, i

| — | JSL Global Commodities Pte. Ltd. („JGC”), povezani trgovac iz Singapura, koji kupuje proizvod iz ispitnog postupka od PTJ-a i prodaje ga nepovezanim kupcima u Uniji. |
| --- | --- |

—

JSL Global Commodities Pte. Ltd. („JGC”), povezani trgovac iz Singapura, koji kupuje proizvod iz ispitnog postupka od PTJ-a i prodaje ga nepovezanim kupcima u Uniji.

3.3.2.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (65) | Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika koji surađuje bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (66) | Na temelju toga je utvrđeno da je ukupni obujam prodaje istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bio reprezentativan. |
| --- | --- |

(66)

Na temelju toga je utvrđeno da je ukupni obujam prodaje istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika na domaćem tržištu bio reprezentativan.

| (67) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu i koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu i koje su identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju.

| (68) | Komisija je zatim ispitala je li prodaja na domaćem tržištu svakog proizvođača izvoznika koji surađuje za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je zatim ispitala je li prodaja na domaćem tržištu svakog proizvođača izvoznika koji surađuje za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji.

| (69) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda utvrdila udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati ukupnu stvarnu domaću prodaju ili će zanemariti prodaju koja je zbog cijene ostvarena izvan uobičajenog tijeka trgovine. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda utvrdila udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati ukupnu stvarnu domaću prodaju ili će zanemariti prodaju koja je zbog cijene ostvarena izvan uobičajenog tijeka trgovine.

| (70) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(70)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ponderiranom prosječnom jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ponderiranom prosječnom jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (71) | U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(71)

U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (72) | Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje; ili |
| --- | --- | --- |

(72)

Uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje; ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od ponderiranog prosječnog jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od ponderiranog prosječnog jediničnog troška proizvodnje.

| (73) | Ako je više od 80 % domaće prodaje po vrsti proizvoda u razdoblju ispitnog postupka bilo profitabilno, a ponderirana prosječna prodajna cijena bila je viša od ponderiranog prosječnog jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena u ukupnoj domaćoj prodaji tijekom razdoblja ispitnog postupka za situaciju opisanu u uvodnoj izjavi 71. ili kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo za situaciju opisanu u uvodnoj izjavi 72. |
| --- | --- |

(73)

Ako je više od 80 % domaće prodaje po vrsti proizvoda u razdoblju ispitnog postupka bilo profitabilno, a ponderirana prosječna prodajna cijena bila je viša od ponderiranog prosječnog jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena u ukupnoj domaćoj prodaji tijekom razdoblja ispitnog postupka za situaciju opisanu u uvodnoj izjavi 71. ili kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo za situaciju opisanu u uvodnoj izjavi 72.

| (74) | Ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama ili se uopće nije prodavala na domaćem tržištu, ako se vrsta istovjetnog proizvoda nije prodavala u uobičajenom tijeku trgovine ili se nije dovoljno prodavala i ako se vrsta proizvoda prodavala po cijenama nižima od jediničnih troškova proizvodnje uvećanima za troškove prodaje, opće i administrativne troškove, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 2. i 4. osnovne uredbe, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama ili se uopće nije prodavala na domaćem tržištu, ako se vrsta istovjetnog proizvoda nije prodavala u uobičajenom tijeku trgovine ili se nije dovoljno prodavala i ako se vrsta proizvoda prodavala po cijenama nižima od jediničnih troškova proizvodnje uvećanima za troškove prodaje, opće i administrativne troškove, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 2. i 4. osnovne uredbe, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe.

| (75) | Uobičajena vrijednost izračunana je po vrsti proizvoda dodavanjem sljedećih vrijednosti prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ponderiranih prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova koje su proizvođači izvoznici koji surađuju imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i |
| --- | --- | --- |

(75)

Uobičajena vrijednost izračunana je po vrsti proizvoda dodavanjem sljedećih vrijednosti prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ponderiranih prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova koje su proizvođači izvoznici koji surađuju imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i

| (b) | ponderirane prosječne dobiti koju su proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(b)

ponderirane prosječne dobiti koju su proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (76) | Za vrste proizvoda koje se na domaćem tržištu ne prodaju u reprezentativnim količinama dodani su prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za te vrste proizvoda. Za vrste proizvoda koje uopće nisu bile prodane na domaćem tržištu ili gdje nije utvrđena prodaja u uobičajenom tijeku trgovine dodani su ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(76)

Za vrste proizvoda koje se na domaćem tržištu ne prodaju u reprezentativnim količinama dodani su prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za te vrste proizvoda. Za vrste proizvoda koje uopće nisu bile prodane na domaćem tržištu ili gdje nije utvrđena prodaja u uobičajenom tijeku trgovine dodani su ponderirani prosječni prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija izvršenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.

3.3.3.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (77) | Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava. |
| --- | --- |

(77)

Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava.

| (78) | Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili izravno neovisnim kupcima u Uniji i za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanih društava u trećoj zemlji, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena predmetnog proizvoda pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili izravno neovisnim kupcima u Uniji i za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanih društava u trećoj zemlji, izvozna cijena bila je stvarno plaćena ili naplativa cijena predmetnog proizvoda pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

| (79) | Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U ovom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove te troškove razumne dobiti. |
| --- | --- |

(79)

Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U ovom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove te troškove razumne dobiti.

3.3.4.   Usporedba

Usporedba

| (80) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica.

| (81) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Prilagodbe izvozne cijene izvršene su za proviziju povezanog trgovca u trećoj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 78.). |
| --- | --- |

(81)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Prilagodbe izvozne cijene izvršene su za proviziju povezanog trgovca u trećoj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 78.).

| (82) | Uobičajena vrijednost i izvozna cijena prilagođene su s obzirom na troškove prijevoza, osiguranja, pakiranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, trošak kredita, bankovne naknade i troškove konverzije, prema potrebi, te diskonte, uključujući odgođene diskonte, ako su utjecali na usporedivost cijena. |
| --- | --- |

(82)

Uobičajena vrijednost i izvozna cijena prilagođene su s obzirom na troškove prijevoza, osiguranja, pakiranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, trošak kredita, bankovne naknade i troškove konverzije, prema potrebi, te diskonte, uključujući odgođene diskonte, ako su utjecali na usporedivost cijena.

| (83) | Na temelju nalaza provjere na daljinu utvrđeno je da su nalazi provjere na daljinu o povezanom društvu grupe Jindal India u trećoj zemlji, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 32. do 35., utjecali i na određeni dio prodaje grupe Jindal Indonesia u Uniji. Kako je predviđeno člankom 18. osnovne uredbe, informacije o toj prodaji dopunjene su raspoloživim činjenicama. Isto se odnosi na informacije o grupi IRNC koje nedostaju kako je navedeno u uvodnim izjavama od 61. do 63. |
| --- | --- |

(83)

Na temelju nalaza provjere na daljinu utvrđeno je da su nalazi provjere na daljinu o povezanom društvu grupe Jindal India u trećoj zemlji, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 32. do 35., utjecali i na određeni dio prodaje grupe Jindal Indonesia u Uniji. Kako je predviđeno člankom 18. osnovne uredbe, informacije o toj prodaji dopunjene su raspoloživim činjenicama. Isto se odnosi na informacije o grupi IRNC koje nedostaju kako je navedeno u uvodnim izjavama od 61. do 63.

3.3.5.   Dampinške marže

Dampinške marže

| (84) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(84)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (85) | Razina suradnje u tom se slučaju smatrala visokom jer je u razdoblju ispitnog postupka izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio više od 90 % ukupnog obujma uvoza iz Indonezije. Prema tome, Komisija je utvrdila preostalu dampinšku maržu na razini proizvođača izvoznika koji surađuje s najvišom dampinškom maržom. |
| --- | --- |

(85)

Razina suradnje u tom se slučaju smatrala visokom jer je u razdoblju ispitnog postupka izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio više od 90 % ukupnog obujma uvoza iz Indonezije. Prema tome, Komisija je utvrdila preostalu dampinšku maržu na razini proizvođača izvoznika koji surađuje s najvišom dampinškom maržom.

| (86) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, stoga iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Grupa Jindal | 20,2 % |
| Grupa IRNC | 19,9 % |
| Sva ostala društva | 20,2 % |

(86)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, stoga iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Grupa Jindal

20,2 %

Grupa IRNC

19,9 %

Sva ostala društva

20,2 %

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (87) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 13 proizvođača iz Unije. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 13 proizvođača iz Unije. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (88) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je u iznosu od približno 3,1 milijuna tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka koji se odnose na industriju Unije, odnosno daljinski provjerenih odgovora na upitnik koje je primila od društva Eurofer i proizvođačâ iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(88)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je u iznosu od približno 3,1 milijuna tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka koji se odnose na industriju Unije, odnosno daljinski provjerenih odgovora na upitnik koje je primila od društva Eurofer i proizvođačâ iz Unije u uzorku.

| (89) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak, koji čini više od 60 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Svi su oni vertikalno integrirani proizvođači. |
| --- | --- |

(89)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak, koji čini više od 60 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Svi su oni vertikalno integrirani proizvođači.

4.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (90) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju sljedećeg: (a) unakrsno provjerenih podataka Eurofera o prodaji istovjetnog proizvoda industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji, izravnom ili neizravnom prodajom, djelomično unakrsno provjerenih s proizvođačima iz Unije u uzorku; i (b) uvoza proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju iz svih trećih zemalja, prema izvješćima Eurostata. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju sljedećeg: (a) unakrsno provjerenih podataka Eurofera o prodaji istovjetnog proizvoda industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji, izravnom ili neizravnom prodajom, djelomično unakrsno provjerenih s proizvođačima iz Unije u uzorku; i (b) uvoza proizvoda iz ispitnog postupka u Uniju iz svih trećih zemalja, prema izvješćima Eurostata.

| (91) | Potrošnja u Uniji tijekom razmatranog razdoblja kretala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja u Uniji | 3 873 092 | 3 717 114 | 3 442 541 | 3 206 766 |
| Indeks | 100 | 96 | 89 | 83 |
| Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku i Eurostat |

(91)

Potrošnja u Uniji tijekom razmatranog razdoblja kretala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2017.

2018.

2019.

RIP

Potrošnja u Uniji

3 873 092

3 717 114

3 442 541

3 206 766

Indeks

Indeks

100

100

96

96

89

89

83

83

Izvor: Eurofer, proizvođači iz Unije u uzorku i Eurostat

Izvor:

| (92) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji smanjila se za 17 %. |
| --- | --- |

(92)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji smanjila se za 17 %.

4.3.   Uvoz iz predmetnih zemalja

Uvoz iz predmetnih zemalja

4.3.1.   Kumulativna procjena učinka uvoza iz predmetnih zemalja

Kumulativna procjena učinka uvoza iz predmetnih zemalja

| (93) | Komisija je ispitala je li uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno, u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je ispitala je li uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno, u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe.

| (94) | Tom se odredbom propisuje da se uvoz iz više od jedne zemlje kumulativno ocjenjuje jedino ako je utvrđeno:






  (a) | da je dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoz iz svake zemlje pojedinačno viša od marže de minimis definirane u članku 9. stavku 3. i da obujam uvoza iz svake od zemalja nije zanemariv; i |
| --- | --- | --- |

(94)

Tom se odredbom propisuje da se uvoz iz više od jedne zemlje kumulativno ocjenjuje jedino ako je utvrđeno:

(a)

da je dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoz iz svake zemlje pojedinačno viša od marže de minimis definirane u članku 9. stavku 3. i da obujam uvoza iz svake od zemalja nije zanemariv; i

de minimis

| (b) | da je kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena s obzirom na uvjete konkurencije između uvezenih proizvoda i istovjetnog proizvoda Unije. |
| --- | --- |

(b)

da je kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena s obzirom na uvjete konkurencije između uvezenih proizvoda i istovjetnog proizvoda Unije.

| (95) | Dampinške marže utvrđene u pogledu uvoza iz svake od dviju predmetnih zemalja navedene su u uvodnim izjavama 57. i 86. Sve su one više od praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(95)

Dampinške marže utvrđene u pogledu uvoza iz svake od dviju predmetnih zemalja navedene su u uvodnim izjavama 57. i 86. Sve su one više od praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe.

de minimis

| (96) | Obujam uvoza iz svake od dviju predmetnih zemalja nije bio zanemariv. Tržišni udjeli uvoza u razdoblju ispitnog postupka bili su 3,4 % za Indiju i 2,8 % za Indoneziju. |
| --- | --- |

(96)

Obujam uvoza iz svake od dviju predmetnih zemalja nije bio zanemariv. Tržišni udjeli uvoza u razdoblju ispitnog postupka bili su 3,4 % za Indiju i 2,8 % za Indoneziju.

| (97) | Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz svake od dviju predmetnih zemalja te između njih i istovjetnog proizvoda Unije bili su slični. Zaista, hladnovaljani plosnati proizvodi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije natjecali su se međusobno kad su bili uvezeni za prodaju na tržištu Unije, ali i s istovjetnim proizvodom koji proizvodi industrija Unije, jer se svi oni prodaju sličnim kategorijama kupaca. |
| --- | --- |

(97)

Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz svake od dviju predmetnih zemalja te između njih i istovjetnog proizvoda Unije bili su slični. Zaista, hladnovaljani plosnati proizvodi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije natjecali su se međusobno kad su bili uvezeni za prodaju na tržištu Unije, ali i s istovjetnim proizvodom koji proizvodi industrija Unije, jer se svi oni prodaju sličnim kategorijama kupaca.

| (98) | Stoga su ispunjeni svi kriteriji utvrđeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe te se uvoz iz predmetnih zemalja ispitao kumulativno za potrebe utvrđivanja štete. |
| --- | --- |

(98)

Stoga su ispunjeni svi kriteriji utvrđeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe te se uvoz iz predmetnih zemalja ispitao kumulativno za potrebe utvrđivanja štete.

4.3.2.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

| (99) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(99)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji.

| (100) | Uvoz iz predmetnih zemalja tijekom predmetnog razdoblja kretao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 114 865 | 120 729 | 105 359 | 108 885 |
| Indeks | 100 | 105 | 92 | 95 |
| Tržišni udio | 3,0 % | 3,2 % | 3,1 % | 3,4 % |
| Indeks | 100 | 110 | 103 | 114 |
| Indonezija | 13 830 | 34 648 | 72 739 | 89 131 |
| Indeks | 100 | 251 | 526 | 644 |
| Tržišni udio | 0,4 % | 0,9 % | 2,1 % | 2,8 % |
| Indeks | 100 | 261 | 592 | 778 |
| Ukupno za predmetne zemlje | 128 695 | 155 377 | 178 098 | 198 016 |
| Indeks | 100 | 121 | 138 | 154 |
| Tržišni udio | 3,3 % | 4,2 % | 5,2 % | 6,2 % |
| Indeks | 100 | 126 | 156 | 186 |
| Izvor: Eurostat. |

(100)

Uvoz iz predmetnih zemalja tijekom predmetnog razdoblja kretao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

RIP

Indija

114 865

120 729

105 359

108 885

Indeks

Indeks

100

100

105

105

92

92

95

95

Tržišni udio

3,0 %

3,2 %

3,1 %

3,4 %

Indeks

Indeks

100

100

110

110

103

103

114

114

Indonezija

13 830

34 648

72 739

89 131

Indeks

Indeks

100

100

251

251

526

526

644

644

Tržišni udio

0,4 %

0,9 %

2,1 %

2,8 %

Indeks

Indeks

100

100

261

261

592

592

778

778

Ukupno za predmetne zemlje

128 695

155 377

178 098

198 016

Indeks

Indeks

100

100

121

121

138

138

154

154

Tržišni udio

3,3 %

4,2 %

5,2 %

6,2 %

Indeks

Indeks

100

100

126

126

156

156

186

186

Izvor: Eurostat.

Izvor:

| (101) | Uvoz iz predmetnih zemalja povećao se za 54 % u razmatranom razdoblju, što im je omogućilo da povećaju svoj zajednički tržišni udio s 3,3 % u 2017. na 6,2 % tijekom RIP-a. To povećanje, i u obujmu uvoza i u tržišnom udjelu, može se pripisati uvozu iz Indonezije jer se obujam uvoza povećao gotovo 6,5 puta u razmatranom razdoblju, a tržišni udio povećao se s 0,4 % na 2,8 %. Uvoz iz Indije povećao se od 2017. do 2018., ali je nakon toga počeo padati. To je dovelo do ukupnog pada u smislu apsolutne vrijednosti u razmatranom razdoblju. Komisija je 1. veljače 2019. objavila Uredbu o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (6). Indija je dobila posebnu carinsku kvotu za proizvod iz ispitnog postupka, čime se uvoz na koji se primjenjuje carina unutar kvote ograničio na razinu nižu od one iz 2018. Kako se na Indoneziju nije primjenjivala posebna carinska kvota, nego kvota za sve ostale zemlje, njezin uvoz nije bio ograničen kao indijski. Međutim, pad indijskog uvoza bio je manje ozbiljan jer se ukupni pad potrošnje u Uniji, a time i indijski tržišni udio, ipak malo povećao s 3 % u 2017. na 3,4 % tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(101)

Uvoz iz predmetnih zemalja povećao se za 54 % u razmatranom razdoblju, što im je omogućilo da povećaju svoj zajednički tržišni udio s 3,3 % u 2017. na 6,2 % tijekom RIP-a. To povećanje, i u obujmu uvoza i u tržišnom udjelu, može se pripisati uvozu iz Indonezije jer se obujam uvoza povećao gotovo 6,5 puta u razmatranom razdoblju, a tržišni udio povećao se s 0,4 % na 2,8 %. Uvoz iz Indije povećao se od 2017. do 2018., ali je nakon toga počeo padati. To je dovelo do ukupnog pada u smislu apsolutne vrijednosti u razmatranom razdoblju. Komisija je 1. veljače 2019. objavila Uredbu o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (6). Indija je dobila posebnu carinsku kvotu za proizvod iz ispitnog postupka, čime se uvoz na koji se primjenjuje carina unutar kvote ograničio na razinu nižu od one iz 2018. Kako se na Indoneziju nije primjenjivala posebna carinska kvota, nego kvota za sve ostale zemlje, njezin uvoz nije bio ograničen kao indijski. Međutim, pad indijskog uvoza bio je manje ozbiljan jer se ukupni pad potrošnje u Uniji, a time i indijski tržišni udio, ipak malo povećao s 3 % u 2017. na 3,4 % tijekom RIP-a.

6

4.3.3.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetnih zemalja i sniženje cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetnih zemalja i sniženje cijena

| (102) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Ponderirana prosječna cijena uvoza iz predmetnih zemalja tijekom predmetnog razdoblja kretala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Cijene uvoza iz predmetnih zemalja (EUR/tona) | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 2 080 | 2 173 | 2 075 | 2 073 |
| Indeks | 100 | 104 | 100 | 100 |
| Indonezija | 1 818 | 1 923 | 1 917 | 1 962 |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 108 |
| Prosjek predmetnih zemalja | 2 052 | 2 117 | 2 010 | 2 023 |
| Indeks | 100 | 103 | 98 | 99 |
| Izvor: Eurostat. |

(102)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Ponderirana prosječna cijena uvoza iz predmetnih zemalja tijekom predmetnog razdoblja kretala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Cijene uvoza iz predmetnih zemalja (EUR/tona)

Cijene uvoza iz predmetnih zemalja (EUR/tona)

2017.

2018.

2019.

RIP

Indija

2 080

2 173

2 075

2 073

Indeks

Indeks

100

100

104

104

100

100

100

100

Indonezija

1 818

1 923

1 917

1 962

Indeks

Indeks

100

100

106

106

105

105

108

108

Prosjek predmetnih zemalja

2 052

2 117

2 010

2 023

Indeks

Indeks

100

100

103

103

98

98

99

99

Izvor: Eurostat.

Izvor:

| (103) | Kad je riječ o Indiji, prosječne cijene uvoza povećale su se od 2017. do 2018. za 4 %, ali su ostale stabilne u ukupnom razmatranom razdoblju, dok su se za Indoneziju povećale za 8 %. Ipak, tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječne uvozne cijene iz obiju predmetnih zemalja bile su stalno niže od cijena proizvođača iz Unije (vidjeti Tablicu 7.). |
| --- | --- |

(103)

Kad je riječ o Indiji, prosječne cijene uvoza povećale su se od 2017. do 2018. za 4 %, ali su ostale stabilne u ukupnom razmatranom razdoblju, dok su se za Indoneziju povećale za 8 %. Ipak, tijekom cijelog razmatranog razdoblja prosječne uvozne cijene iz obiju predmetnih zemalja bile su stalno niže od cijena proizvođača iz Unije (vidjeti Tablicu 7.).

| (104) | Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:






  (a) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda triju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(104)

Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:

(a)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda triju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| (b) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje proizvođači izvoznici koji surađuju iz predmetnih zemalja naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nakon uvoza. |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje proizvođači izvoznici koji surađuju iz predmetnih zemalja naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za troškove nakon uvoza.

| (105) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i diskonta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je marža sniženja cijena od 4,8 % i 13,4 % za indijske proizvođače izvoznike te od 12,0 % i 12,4 % za indonezijske proizvođače izvoznike. |
| --- | --- |

(105)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i diskonta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je marža sniženja cijena od 4,8 % i 13,4 % za indijske proizvođače izvoznike te od 12,0 % i 12,4 % za indonezijske proizvođače izvoznike.

4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (106) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(106)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (107) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(107)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (108) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora Eurofera koji se odnosio na sve proizvođače iz Unije i koji je, kad je to bilo moguće, provjeren usporedbom s odgovorima proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka provjerena na daljinu reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(108)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora Eurofera koji se odnosio na sve proizvođače iz Unije i koji je, kad je to bilo moguće, provjeren usporedbom s odgovorima proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka provjerena na daljinu reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (109) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže. |
| --- | --- |

(109)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost i visina dampinške marže.

| (110) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, dionice, profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja. |
| --- | --- |

(110)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, dionice, profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja.

4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (111) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna proizvodnja u Uniji (u tonama) | 3 708 262 | 3 640 429 | 3 379 817 | 3 111 804 |
| Indeks | 100 | 98 | 91 | 84 |
| Proizvodni kapaciteti (u tonama) | 4 405 623 | 4 517 379 | 4 530 146 | 4 572 365 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Iskorištenost kapaciteta | 84 % | 81 % | 75 % | 68 % |
| Indeks | 100 | 96 | 89 | 81 |
| Izvor: Eurofer. |

(111)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

RIP

Ukupna proizvodnja u Uniji (u tonama)

3 708 262

3 640 429

3 379 817

3 111 804

Indeks

Indeks

100

100

98

98

91

91

84

84

Proizvodni kapaciteti (u tonama)

4 405 623

4 517 379

4 530 146

4 572 365

Indeks

Indeks

100

100

103

103

103

103

104

104

Iskorištenost kapaciteta

84 %

81 %

75 %

68 %

Indeks

Indeks

100

100

96

96

89

89

81

81

Izvor: Eurofer.

Izvor:

| (112) | Obujam proizvodnje industrije Unije naglo se smanjio za 16 % u razmatranom razdoblju. Prijavljeni brojčani podaci o kapacitetu odnose se na stvarni kapacitet, što znači da su prilagodbe, koje se smatraju standardom u toj industriji, uzete u obzir za vrijeme potrebno za pripremu strojeva, održavanje, usporavanje proizvodnje i druge uobičajene prekide rada. Nakon uvođenja antidampinških mjera na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajvana 2015. (7), neki su proizvođači iz Unije započeli s modernizacijom svojih proizvodnih kapaciteta. Ta modernizacija dovela je do neznatnog povećanja proizvodnih kapaciteta od 4 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(112)

Obujam proizvodnje industrije Unije naglo se smanjio za 16 % u razmatranom razdoblju. Prijavljeni brojčani podaci o kapacitetu odnose se na stvarni kapacitet, što znači da su prilagodbe, koje se smatraju standardom u toj industriji, uzete u obzir za vrijeme potrebno za pripremu strojeva, održavanje, usporavanje proizvodnje i druge uobičajene prekide rada. Nakon uvođenja antidampinških mjera na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajvana 2015. (7), neki su proizvođači iz Unije započeli s modernizacijom svojih proizvodnih kapaciteta. Ta modernizacija dovela je do neznatnog povećanja proizvodnih kapaciteta od 4 % u razmatranom razdoblju.

7

| (113) | Kao rezultat smanjene proizvodnje i neznatno povećanog kapaciteta, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 19 % u razmatranom razdoblju i pala je na razinu ispod 70 % tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(113)

Kao rezultat smanjene proizvodnje i neznatno povećanog kapaciteta, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 19 % u razmatranom razdoblju i pala je na razinu ispod 70 % tijekom RIP-a.

4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

| (114) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje industrije Unije (u tonama) | 2 735 448 | 2 711 044 | 2 530 259 | 2 330 537 |
| Indeks | 100 | 99 | 92 | 85 |
| Tržišni udio | 70,6 % | 72,9 % | 73,5 % | 72,7 % |
| Indeks | 100 | 103 | 104 | 103 |
| Izvor: Eurofer i Eurostat |

(114)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

RIP

Obujam prodaje industrije Unije (u tonama)

2 735 448

2 711 044

2 530 259

2 330 537

Indeks

Indeks

100

100

99

99

92

92

85

85

Tržišni udio

70,6 %

72,9 %

73,5 %

72,7 %

Indeks

Indeks

100

100

103

103

104

104

103

103

Izvor: Eurofer i Eurostat

Izvor:

| (115) | Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 15 % u predmetnom razdoblju. |
| --- | --- |

(115)

Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 15 % u predmetnom razdoblju.

| (116) | Međutim, industrija Unije u razmatranom je razdoblju uspjela zadržati i čak malo povećati svoj tržišni udio za 2,1 postotni bod jer je pad potrošnje bio čak i veći od pada obujma prodaje industrije Unije zato što je prodaja u Uniji djelomično zamijenila uvoz iz ostalih zemalja u odnosu na predmetne zemlje. |
| --- | --- |

(116)

Međutim, industrija Unije u razmatranom je razdoblju uspjela zadržati i čak malo povećati svoj tržišni udio za 2,1 postotni bod jer je pad potrošnje bio čak i veći od pada obujma prodaje industrije Unije zato što je prodaja u Uniji djelomično zamijenila uvoz iz ostalih zemalja u odnosu na predmetne zemlje.

4.4.2.3.   Rast

| (117) | Prethodno navedeni iznosi koji se odnose na proizvodnju i obujam prodaje u apsolutnim vrijednostima, iz kojih je očigledno silazno kretanje u razmatranom razdoblju, pokazuju da industrija Unije nije mogla rasti u apsolutnim vrijednostima. Malen rast u odnosu na potrošnju bio je moguć samo zato što je industrija Unije odlučila odgovoriti na pritisak dampinškog uvoza na cijenu snižavanjem svojih prodajnih cijena. |
| --- | --- |

(117)

Prethodno navedeni iznosi koji se odnose na proizvodnju i obujam prodaje u apsolutnim vrijednostima, iz kojih je očigledno silazno kretanje u razmatranom razdoblju, pokazuju da industrija Unije nije mogla rasti u apsolutnim vrijednostima. Malen rast u odnosu na potrošnju bio je moguć samo zato što je industrija Unije odlučila odgovoriti na pritisak dampinškog uvoza na cijenu snižavanjem svojih prodajnih cijena.

4.4.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (118) | Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 13 411 | 13 495 | 13 968 | 13 660 |
| Indeks | 100 | 101 | 104 | 102 |
| Produktivnost (u tonama po osoblju) | 277 | 270 | 242 | 228 |
| Indeks | 100 | 98 | 88 | 82 |
| Izvor: Eurofer. |

(118)

Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

RIP

Broj zaposlenika

13 411

13 495

13 968

13 660

Indeks

Indeks

100

100

101

101

104

104

102

102

Produktivnost (u tonama po osoblju)

277

270

242

228

Indeks

Indeks

100

100

98

98

88

88

82

82

Izvor: Eurofer.

Izvor:

| (119) | Razina zaposlenosti u industriji Unije koja se odnosi na proizvodnju hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika povećala se za 4 % od 2017. do 2019. te se smanjila za 2 postotna boda od 2019. do RIP-a, što je dovelo do neznatnog povećanja od 2 % u razmatranom razdoblju. S obzirom na naglo smanjenje proizvodnje, produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena u tonama godišnje proizvodnje po zaposleniku (u ekvivalentu punog radnog vremena), smanjila se za znatnih 18 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(119)

Razina zaposlenosti u industriji Unije koja se odnosi na proizvodnju hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika povećala se za 4 % od 2017. do 2019. te se smanjila za 2 postotna boda od 2019. do RIP-a, što je dovelo do neznatnog povećanja od 2 % u razmatranom razdoblju. S obzirom na naglo smanjenje proizvodnje, produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena u tonama godišnje proizvodnje po zaposleniku (u ekvivalentu punog radnog vremena), smanjila se za znatnih 18 % u razmatranom razdoblju.

4.4.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (120) | Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije zanemariv s obzirom na obujam i cijene proizvoda uvezenih iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(120)

Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije nije zanemariv s obzirom na obujam i cijene proizvoda uvezenih iz predmetnih zemalja.

de minimis

| (121) | Uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika već je bio predmet antidampinškog ispitnog postupka. Komisija je utvrdila da je na stanje u industriji Unije 2013. znatno utjecao dampinški uvoz iz NRK-a i Tajvana, što je dovelo do uvođenja konačnih antidampinških mjera na uvoz iz tih zemalja u listopadu 2015. (8) Stoga nije vjerojatno da je navedena dampinška praksa tijekom razmatranog razdoblja znatnije utjecala na stanje industrije Unije. U tijeku je revizija zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajvana (9). |
| --- | --- |

(121)

Uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika već je bio predmet antidampinškog ispitnog postupka. Komisija je utvrdila da je na stanje u industriji Unije 2013. znatno utjecao dampinški uvoz iz NRK-a i Tajvana, što je dovelo do uvođenja konačnih antidampinških mjera na uvoz iz tih zemalja u listopadu 2015. (8) Stoga nije vjerojatno da je navedena dampinška praksa tijekom razmatranog razdoblja znatnije utjecala na stanje industrije Unije. U tijeku je revizija zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajvana (9).

8

9

4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (122) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene u Uniji | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena (EUR/tona) | 2 252 | 2 312 | 2 206 | 2 175 |
| Indeks | 100 | 103 | 98 | 97 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 1 958 | 2 064 | 2 019 | 2 013 |
| Indeks | 100 | 105 | 103 | 103 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(122)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2017.

2018.

2019.

RIP

Prosječna jedinična prodajna cijena (EUR/tona)

2 252

2 312

2 206

2 175

Indeks

Indeks

100

100

103

103

98

98

97

97

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

1 958

2 064

2 019

2 013

Indeks

Indeks

100

100

105

105

103

103

103

103

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor

| (123) | Nakon što su se prosječne jedinične prodajne cijene malo povećale za 3 % od 2017. do 2018., smanjile su se za 6 % od 2018. do RIP-a, što je dovelo do pada od 3 % u razmatranom razdoblju. U istom su se razdoblju troškovi proizvodnje istodobno povećali za 5 %, nakon čega su se stabilizirali na razinu troškova koja je bila 3 % veća nego na početku razmatranog razdoblja. Kretanje troška uvelike je potaknuto znatnim poskupljenjem sirovina kao što su nikal i ferokrom. Zbog sprečavanja rasta cijena dampinškim uvozom industrija Unije to povećanje troškova nije uspjela prenijeti na svoje prodajne cijene i čak ih je bila prisiljena smanjiti. |
| --- | --- |

(123)

Nakon što su se prosječne jedinične prodajne cijene malo povećale za 3 % od 2017. do 2018., smanjile su se za 6 % od 2018. do RIP-a, što je dovelo do pada od 3 % u razmatranom razdoblju. U istom su se razdoblju troškovi proizvodnje istodobno povećali za 5 %, nakon čega su se stabilizirali na razinu troškova koja je bila 3 % veća nego na početku razmatranog razdoblja. Kretanje troška uvelike je potaknuto znatnim poskupljenjem sirovina kao što su nikal i ferokrom. Zbog sprečavanja rasta cijena dampinškim uvozom industrija Unije to povećanje troškova nije uspjela prenijeti na svoje prodajne cijene i čak ih je bila prisiljena smanjiti.

4.4.3.2.   Troškovi rada

| (124) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po EPRV-u (EUR) | 72 366 | 70 663 | 71 659 | 70 324 |
| Indeks | 100 | 98 | 99 | 97 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(124)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2017.

2018.

2019.

RIP

Prosječni troškovi rada po EPRV-u (EUR)

72 366

70 663

71 659

70 324

Indeks

Indeks

100

100

98

98

99

99

97

97

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (125) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku pali su za 3 % u razmatranom razdoblju. To pokazuje da su proizvođači iz Unije kao reakciju na pogoršanje tržišnih okolnosti uspjeli smanjiti troškove rada u pokušaju ograničenja štete. |
| --- | --- |

(125)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku pali su za 3 % u razmatranom razdoblju. To pokazuje da su proizvođači iz Unije kao reakciju na pogoršanje tržišnih okolnosti uspjeli smanjiti troškove rada u pokušaju ograničenja štete.

4.4.3.3.   Zalihe

| (126) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 125 626 | 148 777 | 125 480 | 98 835 |
| Indeks | 100 | 118 | 100 | 79 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 5,54 % | 6,53 % | 6,09 % | 5,13 % |
| Indeks | 100 | 118 | 110 | 93 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(126)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

RIP

Završne zalihe (u tonama)

125 626

148 777

125 480

98 835

Indeks

Indeks

100

100

118

118

100

100

79

79

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

5,54 %

6,53 %

6,09 %

5,13 %

Indeks

Indeks

100

100

118

118

110

110

93

93

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (127) | U razmatranom razdoblju razina završnih zaliha smanjila se za 21 %. To je kretanje bilo popraćeno smanjenjem obujma proizvodnje. Većinu vrsta istovjetnog proizvoda proizvodi industrija Unije na temelju posebnih narudžbi korisnika. Stoga se zalihe ne mogu smatrati važnim pokazateljem štete za ovu industriju. To je potvrđeno i analizom kretanja povezanih sa završnim zalihama, izraženom kao postotak proizvodnje. Kao što je prethodno navedeno, taj se pokazatelj u razmatranom razdoblju kretao u rasponu od 5 % do 7 % obujma proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(127)

U razmatranom razdoblju razina završnih zaliha smanjila se za 21 %. To je kretanje bilo popraćeno smanjenjem obujma proizvodnje. Većinu vrsta istovjetnog proizvoda proizvodi industrija Unije na temelju posebnih narudžbi korisnika. Stoga se zalihe ne mogu smatrati važnim pokazateljem štete za ovu industriju. To je potvrđeno i analizom kretanja povezanih sa završnim zalihama, izraženom kao postotak proizvodnje. Kao što je prethodno navedeno, taj se pokazatelj u razmatranom razdoblju kretao u rasponu od 5 % do 7 % obujma proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku.

4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja te sposobnost prikupljanja kapitala

Tablica 10.

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja

| | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 7,6 % | 6,0 % | 1,5 % | 0,4 % |
| Indeks | 100 | 79 | 19 | 6 |
| Novčani tok (EUR) | 387 200 359 | 273 674 277 | 237 840 311 | 184 024 688 |
| Indeks | 100 | 71 | 61 | 48 |
| Ulaganja (EUR) | 111 578 442 | 111 637 871 | 96 541 925 | 96 585 152 |
| Indeks | 100 | 100 | 87 | 87 |
| Povrat ulaganja | 20 % | 15 % | 6 % | 4 % |
| Indeks | 100 | 75 | 31 | 20 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

2017.

2018.

2019.

RIP

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

7,6 %

6,0 %

1,5 %

0,4 %

Indeks

Indeks

100

100

79

79

19

19

6

6

Novčani tok (EUR)

387 200 359

273 674 277

237 840 311

184 024 688

Indeks

Indeks

100

100

71

71

61

61

48

48

Ulaganja (EUR)

111 578 442

111 637 871

96 541 925

96 585 152

Indeks

Indeks

100

100

100

100

87

87

87

87

Povrat ulaganja

20 %

15 %

6 %

4 %

Indeks

Indeks

100

100

75

75

31

31

20

20

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (128) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (129) | Ukupna profitabilnost pala je sa 7,6 % u 2017. na 0,4 % tijekom RIP-a. Kao što je navedeno u odjeljku 4.3.3., taj se pad podudarao s povećanjem obujma uvoza iz predmetnih zemalja i njihovih tržišnih udjela po sniženim cijenama. |
| --- | --- |

(129)

Ukupna profitabilnost pala je sa 7,6 % u 2017. na 0,4 % tijekom RIP-a. Kao što je navedeno u odjeljku 4.3.3., taj se pad podudarao s povećanjem obujma uvoza iz predmetnih zemalja i njihovih tržišnih udjela po sniženim cijenama.

| (130) | Svi ostali financijski pokazatelji, tj. novčani tok, ulaganja i prinos na imovinu, očito su slijedili isto silazno kretanje. |
| --- | --- |

(130)

Svi ostali financijski pokazatelji, tj. novčani tok, ulaganja i prinos na imovinu, očito su slijedili isto silazno kretanje.

| (131) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Novčani tok kontinuirano se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do smanjenja od 52 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(131)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Novčani tok kontinuirano se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do smanjenja od 52 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (132) | Ulaganja su neto knjigovodstvena vrijednost imovine. Bila su stabilna od 2017. do 2018., no može se primijetiti nagli pad od 13 postotnih bodova od 2018. do 2019. Povrat ulaganja označava dobit izraženu kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, što odražava razinu amortizacije imovine. Tijekom razmatranog razdoblja zabilježen je kontinuiran i znatan pad od 80 %. |
| --- | --- |

(132)

Ulaganja su neto knjigovodstvena vrijednost imovine. Bila su stabilna od 2017. do 2018., no može se primijetiti nagli pad od 13 postotnih bodova od 2018. do 2019. Povrat ulaganja označava dobit izraženu kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, što odražava razinu amortizacije imovine. Tijekom razmatranog razdoblja zabilježen je kontinuiran i znatan pad od 80 %.

| (133) | Loši financijski rezultati industrije Unije od 2017. do razdoblja ispitnog postupka ograničili su njezinu sposobnost prikupljanja kapitala. Industrija Unije kapitalno je intenzivna i karakteriziraju je znatna ulaganja. Povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja nije dovoljan za pokrivanje takvih znatnih ulaganja. |
| --- | --- |

(133)

Loši financijski rezultati industrije Unije od 2017. do razdoblja ispitnog postupka ograničili su njezinu sposobnost prikupljanja kapitala. Industrija Unije kapitalno je intenzivna i karakteriziraju je znatna ulaganja. Povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja nije dovoljan za pokrivanje takvih znatnih ulaganja.

4.5.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (134) | Ispitni postupak upućuje na zaključak da je industrija Unije na pritiske dampinškog uvoza iz Indije i Indonezije na cijene mogla odgovoriti samo snižavanjem svojih prodajnih cijena kako bi zadržala (pa čak i malo povećala) svoj tržišni udio u razmatranom razdoblju. Učinak dampinškog uvoza uzrokovao je u smislu članka 3. stavka 3. osnovne uredbe sprečavanje rasta cijena na tržištu Unije u razdoblju ispitnog postupka. Cijene u okviru industrije Unije smanjile su se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja, dok bi se u uvjetima poštenog tržišnog natjecanja očekivalo njihovo povećanje u omjeru usporedivim s rastom troškova proizvodnje, koji su porasli za 3 %. To je stanje ozbiljno utjecalo na profitabilnost industrije Unije, koja je u razmatranom razdoblju pala za gotovo 94 % i završila na vrlo niskoj i neodrživoj razini tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(134)

Ispitni postupak upućuje na zaključak da je industrija Unije na pritiske dampinškog uvoza iz Indije i Indonezije na cijene mogla odgovoriti samo snižavanjem svojih prodajnih cijena kako bi zadržala (pa čak i malo povećala) svoj tržišni udio u razmatranom razdoblju. Učinak dampinškog uvoza uzrokovao je u smislu članka 3. stavka 3. osnovne uredbe sprečavanje rasta cijena na tržištu Unije u razdoblju ispitnog postupka. Cijene u okviru industrije Unije smanjile su se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja, dok bi se u uvjetima poštenog tržišnog natjecanja očekivalo njihovo povećanje u omjeru usporedivim s rastom troškova proizvodnje, koji su porasli za 3 %. To je stanje ozbiljno utjecalo na profitabilnost industrije Unije, koja je u razmatranom razdoblju pala za gotovo 94 % i završila na vrlo niskoj i neodrživoj razini tijekom RIP-a.

| (135) | Potrošnja u Uniji u razmatranom se razdoblju znatno smanjila, a i obujam prodaje i proizvodnja industrije Unije slijedili su to kretanje. Proizvodni kapacitet neznatno se povećao zbog pozitivnih izgleda za industriju Unije nakon uvođenja antidampinških mjera protiv uvoza proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz NRK-a i Tajvana 2015. |
| --- | --- |

(135)

Potrošnja u Uniji u razmatranom se razdoblju znatno smanjila, a i obujam prodaje i proizvodnja industrije Unije slijedili su to kretanje. Proizvodni kapacitet neznatno se povećao zbog pozitivnih izgleda za industriju Unije nakon uvođenja antidampinških mjera protiv uvoza proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz NRK-a i Tajvana 2015.

| (136) | Međutim, proizvođači iz Unije zabilježili su naglo smanjenje produktivnosti i iskorištenosti kapaciteta u razmatranom razdoblju. Ti sve lošiji rezultati donekle se mogu objasniti malim povećanjem zaposlenosti i kapaciteta te su uglavnom uzrokovani smanjenjem potrošnje u Uniji i istodobnim povećanjem uvoza iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(136)

Međutim, proizvođači iz Unije zabilježili su naglo smanjenje produktivnosti i iskorištenosti kapaciteta u razmatranom razdoblju. Ti sve lošiji rezultati donekle se mogu objasniti malim povećanjem zaposlenosti i kapaciteta te su uglavnom uzrokovani smanjenjem potrošnje u Uniji i istodobnim povećanjem uvoza iz predmetnih zemalja.

| (137) | Međutim, financijski pokazatelji proizvođača iz Unije u potpunosti upućuju na pretrpljenu štetu. Industrija Unije zabilježila je povećanje troškova proizvodnje u razmatranom razdoblju, što je, uz smanjenje prodajnih cijena, dovelo do pada profitabilnosti sa 7,6 % u 2017. na 0,4 % tijekom RIP-a. Sličan negativan razvoj može se vidjeti u odnosu na ostale financijske pokazatelje: ulaganja (–13 %), povrat ulaganja (–80 %) i novčani tok (–52 %). |
| --- | --- |

(137)

Međutim, financijski pokazatelji proizvođača iz Unije u potpunosti upućuju na pretrpljenu štetu. Industrija Unije zabilježila je povećanje troškova proizvodnje u razmatranom razdoblju, što je, uz smanjenje prodajnih cijena, dovelo do pada profitabilnosti sa 7,6 % u 2017. na 0,4 % tijekom RIP-a. Sličan negativan razvoj može se vidjeti u odnosu na ostale financijske pokazatelje: ulaganja (–13 %), povrat ulaganja (–80 %) i novčani tok (–52 %).

| (138) | U skladu s time, pokazatelji štete upućuju na to da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a jer je smanjila svoje prodajne cijene unatoč rastućim troškovima proizvodnje, što je dovelo do gubitka profitabilnosti, a to je negativno utjecalo na ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok. |
| --- | --- |

(138)

U skladu s time, pokazatelji štete upućuju na to da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a jer je smanjila svoje prodajne cijene unatoč rastućim troškovima proizvodnje, što je dovelo do gubitka profitabilnosti, a to je negativno utjecalo na ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok.

| (139) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(139)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (140) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, smanjenje potrošnje, izvozni rezultati industrije Unije, povećanje troškova sirovina i praksa industrije Unije u pogledu konkurentnih cijena. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, smanjenje potrošnje, izvozni rezultati industrije Unije, povećanje troškova sirovina i praksa industrije Unije u pogledu konkurentnih cijena.

5.1.   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (141) | Uvoz iz predmetnih zemalja u razmatranom se razdoblju povećao za više od 50 %, a njihov se tržišni udio gotovo udvostručio. To povećanje tržišnog udjela bilo je na štetu uvoza iz trećih zemalja. Međutim, dampinški uvoz po niskim cijenama iz predmetnih zemalja stvorio je pritisak na cijene industrije Unije. Cijene uvoza iz Indije i Indonezije u razmatranom razdoblju bile su za 5 % do 19 % niže od cijena industrije Unije. Zbog tih uvoznih cijena proizvođači iz Unije ne samo da se nisu mogli prilagoditi povećanju troška sirovina u svojim cijenama nego su čak bili prisiljeni smanjiti svoje prodajne cijene kako bi zadržali tržišni udio. |
| --- | --- |

(141)

Uvoz iz predmetnih zemalja u razmatranom se razdoblju povećao za više od 50 %, a njihov se tržišni udio gotovo udvostručio. To povećanje tržišnog udjela bilo je na štetu uvoza iz trećih zemalja. Međutim, dampinški uvoz po niskim cijenama iz predmetnih zemalja stvorio je pritisak na cijene industrije Unije. Cijene uvoza iz Indije i Indonezije u razmatranom razdoblju bile su za 5 % do 19 % niže od cijena industrije Unije. Zbog tih uvoznih cijena proizvođači iz Unije ne samo da se nisu mogli prilagoditi povećanju troška sirovina u svojim cijenama nego su čak bili prisiljeni smanjiti svoje prodajne cijene kako bi zadržali tržišni udio.

| (142) | Kao rezultat toga, profitabilnost proizvođača iz Unije je s relativno visoke razine 2017. pala na gotovo nulu tijekom RIP-a, što je imalo daljnji nepovoljan učinak na sve financijske pokazatelje predmetnih društava. |
| --- | --- |

(142)

Kao rezultat toga, profitabilnost proizvođača iz Unije je s relativno visoke razine 2017. pala na gotovo nulu tijekom RIP-a, što je imalo daljnji nepovoljan učinak na sve financijske pokazatelje predmetnih društava.

| (143) | Stoga postoji čvrsta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Indije i Indonezije i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(143)

Stoga postoji čvrsta uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Indije i Indonezije i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (144) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja kretao se kako slijedi:

  Tablica 11.











  Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvan | Količina (u tonama) | 199 553 | 223 110 | 185 618 | 165 540 |
| Indeks | 100 | 112 | 93 | 83 |
| Tržišni udio | 5,2 % | 6,0 % | 5,4 % | 5,2 % |
| Indeks | 100 | 116 | 105 | 100 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 668 | 1 749 | 1 684 | 1 655 |
| Indeks | 100 | 105 | 101 | 99 |
| Republika Koreja | Količina (u tonama) | 147 696 | 165 812 | 160 947 | 164 882 |
| Indeks | 100 | 112 | 109 | 112 |
| Tržišni udio | 3,8 % | 4,5 % | 4,7 % | 5,1 % |
| Indeks | 100 | 117 | 123 | 135 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 859 | 1 944 | 1 860 | 1 853 |
| Indeks | 100 | 105 | 100 | 100 |
| Južna Afrika | Količina (u tonama) | 98 063 | 88 913 | 94 567 | 81 537 |
| Indeks | 100 | 91 | 96 | 83 |
| Tržišni udio | 2,5 % | 2,4 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Indeks | 100 | 94 | 108 | 100 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 004 | 2 013 | 1 831 | 1 785 |
| Indeks | 100 | 100 | 91 | 89 |
| Ostale treće zemlje | Količina (u tonama) | 563 637 | 372 858 | 293 052 | 266 255 |
| Indeks | 100 | 66 | 52 | 47 |
| Tržišni udio | 14,6 % | 10,0 % | 8,5 % | 8,3 % |
| Indeks | 100 | 69 | 58 | 57 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 051 | 2 345 | 2 319 | 2 407 |
| Indeks | 100 | 114 | 113 | 117 |
| Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetnih zemalja | Količina (u tonama) | 1 008 949 | 850 693 | 734 184 | 678 213 |
| Indeks | 100 | 84 | 73 | 67 |
| Tržišni udio | 26,1 % | 22,9 % | 21,3 % | 21,1 % |
| Indeks | 100 | 88 | 82 | 81 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 942 | 2 076 | 1 995 | 2 014 |
| Indeks | 100 | 107 | 103 | 104 |
| Izvor: Eurostat. |

(144)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja kretao se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Zemlja

2017.

2018.

2019.

RIP

Tajvan

Količina (u tonama)

199 553

223 110

185 618

165 540

Indeks

Indeks

100

100

112

112

93

93

83

83

Tržišni udio

5,2 %

6,0 %

5,4 %

5,2 %

Indeks

Indeks

100

100

116

116

105

105

100

100

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 668

1 749

1 684

1 655

Indeks

Indeks

100

100

105

105

101

101

99

99

Republika Koreja

Količina (u tonama)

147 696

165 812

160 947

164 882

Indeks

Indeks

100

100

112

112

109

109

112

112

Tržišni udio

3,8 %

4,5 %

4,7 %

5,1 %

Indeks

Indeks

100

100

117

117

123

123

135

135

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 859

1 944

1 860

1 853

Indeks

Indeks

100

100

105

105

100

100

100

100

Južna Afrika

Količina (u tonama)

98 063

88 913

94 567

81 537

Indeks

Indeks

100

100

91

91

96

96

83

83

Tržišni udio

2,5 %

2,4 %

2,7 %

2,5 %

Indeks

Indeks

100

100

94

94

108

108

100

100

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 004

2 013

1 831

1 785

Indeks

Indeks

100

100

100

100

91

91

89

89

Ostale treće zemlje

Količina (u tonama)

563 637

372 858

293 052

266 255

Indeks

Indeks

100

100

66

66

52

52

47

47

Tržišni udio

14,6 %

10,0 %

8,5 %

8,3 %

Indeks

Indeks

100

100

69

69

58

58

57

57

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 051

2 345

2 319

2 407

Indeks

Indeks

100

100

114

114

113

113

117

117

Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetnih zemalja

Količina (u tonama)

1 008 949

850 693

734 184

678 213

Indeks

Indeks

100

100

84

84

73

73

67

67

Tržišni udio

26,1 %

22,9 %

21,3 %

21,1 %

Indeks

Indeks

100

100

88

88

82

82

81

81

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 942

2 076

1 995

2 014

Indeks

Indeks

100

100

107

107

103

103

104

104

Izvor: Eurostat.

Izvor:

| (145) | U razmatranom razdoblju uvoz iz trećih zemalja znatno se smanjio u smislu apsolutnih obujma (za 33 %) i tržišnog udjela (s 26 % u 2017. na 21 % tijekom RIP-a). |
| --- | --- |

(145)

U razmatranom razdoblju uvoz iz trećih zemalja znatno se smanjio u smislu apsolutnih obujma (za 33 %) i tržišnog udjela (s 26 % u 2017. na 21 % tijekom RIP-a).

| (146) | Kad je riječ o pojedinačnim zemljama, u razmatranom se razdoblju povećao samo uvoz iz Koreje, što je dovelo do malog povećanja njezina tržišnog udjela. Međutim, taj apsolutni porast tržišnog udjela u razmatranom razdoblju bio je neznatan (s 4,7 % na 5,1 %). Iako su cijene korejskog uvoza niže od cijena predmetnih zemalja, na njih bi mogle utjecati transferne cijene, nastale kao rezultat odnosa između korejskog proizvođača nehrđajućeg čelika Samsung STS i EU-ova proizvođača hladnovaljanih proizvoda Otelinox u Rumunjskoj. Nije moguće zaključiti jesu li se tim uvozom smanjile i cijene industrije Unije s obzirom na nepoznatu ponudu proizvoda tog uvoza. |
| --- | --- |

(146)

Kad je riječ o pojedinačnim zemljama, u razmatranom se razdoblju povećao samo uvoz iz Koreje, što je dovelo do malog povećanja njezina tržišnog udjela. Međutim, taj apsolutni porast tržišnog udjela u razmatranom razdoblju bio je neznatan (s 4,7 % na 5,1 %). Iako su cijene korejskog uvoza niže od cijena predmetnih zemalja, na njih bi mogle utjecati transferne cijene, nastale kao rezultat odnosa između korejskog proizvođača nehrđajućeg čelika Samsung STS i EU-ova proizvođača hladnovaljanih proizvoda Otelinox u Rumunjskoj. Nije moguće zaključiti jesu li se tim uvozom smanjile i cijene industrije Unije s obzirom na nepoznatu ponudu proizvoda tog uvoza.

| (147) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 121., uvoz iz Tajvana trenutačno podliježe antidampinškoj pristojbi od 6,8 % (10). U tijeku je revizija zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajvana (11). |
| --- | --- |

(147)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 121., uvoz iz Tajvana trenutačno podliježe antidampinškoj pristojbi od 6,8 % (10). U tijeku je revizija zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajvana (11).

10

11

| (148) | Uvoz iz NRK-a bio je vrlo malen u razmatranom razdoblju. Uvoz iz Tajvana povećao se za 12 % od 2017. do 2018., ali se od 2018. do RIP-a smanjio za 26 %, ali je tijekom razmatranog razdoblja zadržan tržišni udio od oko 5 %. Prosječna cijena uvoza iz Tajvana bila je ispod prosječnih cijena uvoza iz predmetnih zemalja. Budući da proizvođači iz Tajvana nisu surađivali s Komisijom u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija nije imala dodatne pojedinosti o tajvanskim uvoznim cijenama. Stoga se ne može isključiti da je taj uvoz nanio dodatnu štetu industriji Unije. Međutim, čak i ako je uvoz iz Tajvana pridonio šteti nanesenoj industriji Unije, uvoz iz Tajvana smanjio se za 17 % tijekom razmatranog razdoblja i stoga nije mogao biti uzrok rastućih negativnih kretanja utvrđenih u analizi štete. |
| --- | --- |

(148)

Uvoz iz NRK-a bio je vrlo malen u razmatranom razdoblju. Uvoz iz Tajvana povećao se za 12 % od 2017. do 2018., ali se od 2018. do RIP-a smanjio za 26 %, ali je tijekom razmatranog razdoblja zadržan tržišni udio od oko 5 %. Prosječna cijena uvoza iz Tajvana bila je ispod prosječnih cijena uvoza iz predmetnih zemalja. Budući da proizvođači iz Tajvana nisu surađivali s Komisijom u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija nije imala dodatne pojedinosti o tajvanskim uvoznim cijenama. Stoga se ne može isključiti da je taj uvoz nanio dodatnu štetu industriji Unije. Međutim, čak i ako je uvoz iz Tajvana pridonio šteti nanesenoj industriji Unije, uvoz iz Tajvana smanjio se za 17 % tijekom razmatranog razdoblja i stoga nije mogao biti uzrok rastućih negativnih kretanja utvrđenih u analizi štete.

| (149) | Komisija je stoga privremeno zaključila da uvoz iz drugih zemalja ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog indijskog i indonezijskog uvoza i materijalne štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je stoga privremeno zaključila da uvoz iz drugih zemalja ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog indijskog i indonezijskog uvoza i materijalne štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije.

5.2.2.   Smanjenje potrošnje

Smanjenje potrošnje

| (150) | Znatno smanjenje potrošnje u razmatranom razdoblju imalo je nepovoljan učinak na neke od pokazatelja štete, posebno na prodaju i obujam proizvodnje. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 134., industrija Unije trpila je štetu u pogledu cijena, a ne obujma. Unatoč sve manjem tržištu, proizvođači iz Unije uspjeli su neznatno povećati svoj tržišni udio intenzivnim cjenovnim natjecanjem s dampinškim uvozom po nepoštenim cijenama, što je dovelo do smanjenja profitabilnosti i pogoršanja financijskih pokazatelja industrije Unije kao što su profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja. |
| --- | --- |

(150)

Znatno smanjenje potrošnje u razmatranom razdoblju imalo je nepovoljan učinak na neke od pokazatelja štete, posebno na prodaju i obujam proizvodnje. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 134., industrija Unije trpila je štetu u pogledu cijena, a ne obujma. Unatoč sve manjem tržištu, proizvođači iz Unije uspjeli su neznatno povećati svoj tržišni udio intenzivnim cjenovnim natjecanjem s dampinškim uvozom po nepoštenim cijenama, što je dovelo do smanjenja profitabilnosti i pogoršanja financijskih pokazatelja industrije Unije kao što su profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja.

| (151) | Stoga je Komisija privremeno zaključila da smanjenje potrošnje nije umanjilo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(151)

Stoga je Komisija privremeno zaključila da smanjenje potrošnje nije umanjilo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.3.   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (152) | Obujam i cijena izvoza industrije Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 12. | 2017. | 2018. | 2019. | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u tonama) | 450 587 | 450 687 | 410 840 | 374 378 |
| Indeks | 100 | 100 | 91 | 83 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 369 | 2 524 | 2 428 | 2 394 |
| Indeks | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku, Eurofer |

(152)

Obujam i cijena izvoza industrije Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

2017.

2018.

2019.

RIP

Obujam izvoza (u tonama)

450 587

450 687

410 840

374 378

Indeks

Indeks

100

100

100

100

91

91

83

83

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 369

2 524

2 428

2 394

Indeks

Indeks

100

100

107

107

102

102

101

101

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku, Eurofer

Izvor:

| (153) | Izvozna prodaja proizvođača iz Unije smanjila se za 17 % u razmatranom razdoblju, što je uglavnom uzrokovano mjerama koje su Sjedinjene Američke Države uvele na proizvod iz ispitnog postupka i povećanim tržišnim natjecanjem na trećim tržištima uz kinesku prodaju i prodaju iz predmetnih zemalja. Međutim, izvezeni obujam bio je ograničen u usporedbi s ukupnim obujmom prodaje u Uniji – činio je oko 13 % ukupnog obujma prodaje u Uniji, a prosječna cijena izvozne prodaje u razmatranom razdoblju bila je stalno viša od cijena na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(153)

Izvozna prodaja proizvođača iz Unije smanjila se za 17 % u razmatranom razdoblju, što je uglavnom uzrokovano mjerama koje su Sjedinjene Američke Države uvele na proizvod iz ispitnog postupka i povećanim tržišnim natjecanjem na trećim tržištima uz kinesku prodaju i prodaju iz predmetnih zemalja. Međutim, izvezeni obujam bio je ograničen u usporedbi s ukupnim obujmom prodaje u Uniji – činio je oko 13 % ukupnog obujma prodaje u Uniji, a prosječna cijena izvozne prodaje u razmatranom razdoblju bila je stalno viša od cijena na tržištu Unije.

| (154) | Komisija je na temelju toga privremeno zaključila da je učinak izvoznih rezultata industrije Unije na pretrpljenu štetu, ako uopće postoji, neznatan. |
| --- | --- |

(154)

Komisija je na temelju toga privremeno zaključila da je učinak izvoznih rezultata industrije Unije na pretrpljenu štetu, ako uopće postoji, neznatan.

5.2.4.   Učinak cijena sirovina

Učinak cijena sirovina

| (155) | Nepovezani uvoznici ukazali su na problem povećanja troškova sirovina (nikal, ferokrom) kao razlog štetnog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(155)

Nepovezani uvoznici ukazali su na problem povećanja troškova sirovina (nikal, ferokrom) kao razlog štetnog stanja industrije Unije.

| (156) | Porast cijena sirovina sam po sebi nije izvor štete jer ga obično prati naknadno povećanje prodajnih cijena. Međutim, smanjenje profitabilnosti proizvođača iz Unije i svih njihovih financijskih pokazatelja nije samo odraz sve većih troškova proizvodnje. Uvozom po niskim cijenama spriječio se rast cijena na tržištu Unije i ne samo da zbog toga proizvođači iz Unije nisu mogli povećati cijene kako bi pokrili povećanje troškova već su morali i sniziti cijene kako bi izbjegli neposredni gubitak tržišnog udjela. To je dovelo do naglog smanjenja njihove profitabilnosti, koje se nastavilo i tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(156)

Porast cijena sirovina sam po sebi nije izvor štete jer ga obično prati naknadno povećanje prodajnih cijena. Međutim, smanjenje profitabilnosti proizvođača iz Unije i svih njihovih financijskih pokazatelja nije samo odraz sve većih troškova proizvodnje. Uvozom po niskim cijenama spriječio se rast cijena na tržištu Unije i ne samo da zbog toga proizvođači iz Unije nisu mogli povećati cijene kako bi pokrili povećanje troškova već su morali i sniziti cijene kako bi izbjegli neposredni gubitak tržišnog udjela. To je dovelo do naglog smanjenja njihove profitabilnosti, koje se nastavilo i tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (157) | Na toj se osnovi privremeno zaključuje da povećanje cijena određenih sirovina kao takvo nije nanijelo štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(157)

Na toj se osnovi privremeno zaključuje da povećanje cijena određenih sirovina kao takvo nije nanijelo štetu industriji Unije.

5.2.5.   Ponašanje proizvođača iz Unije pri određivanju cijena

| (158) | Jedan od nepovezanih uvoznika tvrdio je da su unutarnje tržišno natjecanje i ponašanje proizvođača iz Unije u pogledu cijena uzrokovali njihovo pogoršano financijsko stanje. |
| --- | --- |

(158)

Jedan od nepovezanih uvoznika tvrdio je da su unutarnje tržišno natjecanje i ponašanje proizvođača iz Unije u pogledu cijena uzrokovali njihovo pogoršano financijsko stanje.

| (159) | Međutim, ispitni postupak nije potvrdio tu tvrdnju. Uvoz iz predmetnih zemalja dosljedno se prodavao po cijenama nižima od onih u industriji Unije, pa je glavni razlog zbog kojeg proizvođači iz Unije ne mogu podići cijene i pokriti sve veće troškove pritisak dampinškog uvoza na cijene. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(159)

Međutim, ispitni postupak nije potvrdio tu tvrdnju. Uvoz iz predmetnih zemalja dosljedno se prodavao po cijenama nižima od onih u industriji Unije, pa je glavni razlog zbog kojeg proizvođači iz Unije ne mogu podići cijene i pokriti sve veće troškove pritisak dampinškog uvoza na cijene. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

5.3.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (160) | Utvrđena je uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Indije i Indonezije te štete koju je pretrpjela industrija Unije. Povećanje obujma dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i pogoršanje rezultata Unije u razmatranom razdoblju vremenski se podudaralo. Industrija Unije nije imala drugog izbora nego slijediti razinu cijena koja je određena dampinškim uvozom kako bi izbjegla gubitak tržišnog udjela. To je dovelo do stanja u kojem je industrija Unije ostvarila neodrživu razinu dobiti. |
| --- | --- |

(160)

Utvrđena je uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Indije i Indonezije te štete koju je pretrpjela industrija Unije. Povećanje obujma dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i pogoršanje rezultata Unije u razmatranom razdoblju vremenski se podudaralo. Industrija Unije nije imala drugog izbora nego slijediti razinu cijena koja je određena dampinškim uvozom kako bi izbjegla gubitak tržišnog udjela. To je dovelo do stanja u kojem je industrija Unije ostvarila neodrživu razinu dobiti.

| (161) | Komisija je utvrdila da su ostali čimbenici koji su mogli utjecati na stanje industrije Unije sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, smanjenje potrošnje, izvozni rezultati industrije Unije, učinak cijena sirovina i ponašanje proizvođača iz Unije u pogledu cijena. |
| --- | --- |

(161)

Komisija je utvrdila da su ostali čimbenici koji su mogli utjecati na stanje industrije Unije sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, smanjenje potrošnje, izvozni rezultati industrije Unije, učinak cijena sirovina i ponašanje proizvođača iz Unije u pogledu cijena.

| (162) | Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak uvoza iz trećih zemalja, smanjenja potrošnje, izvoznih rezultata industrije Unije, cijena sirovina i ponašanja proizvođača iz Unije u pogledu cijena na negativan razvoj industrije Unije, posebno u smislu profitabilnosti i financijskih pokazatelja, bio je samo ograničen. |
| --- | --- |

(162)

Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak uvoza iz trećih zemalja, smanjenja potrošnje, izvoznih rezultata industrije Unije, cijena sirovina i ponašanja proizvođača iz Unije u pogledu cijena na negativan razvoj industrije Unije, posebno u smislu profitabilnosti i financijskih pokazatelja, bio je samo ograničen.

| (163) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je privremeno utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja. Dampinški uvoz iz predmetnih zemalja imao je presudan učinak na materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Ostali čimbenici nisu umanjili uzročno-posljedičnu vezu ni pojedinačno ni zajednički. |
| --- | --- |

(163)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je privremeno utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja. Dampinški uvoz iz predmetnih zemalja imao je presudan učinak na materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Ostali čimbenici nisu umanjili uzročno-posljedičnu vezu ni pojedinačno ni zajednički.

6.   RAZINA MJERA

RAZINA MJERA

| (164) | Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene industriji Unije dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(164)

Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene industriji Unije dampinškim uvozom.

6.1.   Marža sniženja ciljnih cijena

Marža sniženja ciljnih cijena

| (165) | Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije bez poremećaja na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. U tom bi se slučaju šteta uklonila ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, te konvencije Međunarodne organizacije rada („ILO”) koje su navedene u Prilogu I.a, i ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”). |
| --- | --- |

(165)

Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije bez poremećaja na temelju članka 7. stavka 2.a osnovne uredbe. U tom bi se slučaju šteta uklonila ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, te konvencije Međunarodne organizacije rada („ILO”) koje su navedene u Prilogu I.a, i ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”).

| (166) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike: razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje, razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje punih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja i inovacija te razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Takva profitna marža ne bi trebala biti niža od 6 %. |
| --- | --- |

(166)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike: razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje, razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje punih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja i inovacija te razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Takva profitna marža ne bi trebala biti niža od 6 %.

| (167) | Podnositelj pritužbe smatrao je da bi razumna ciljna dobit trebala biti 8,7 %, kao što je primijenjeno u prethodnom ispitnom postupku uvoza istog proizvoda iz Narodne Republike Kine i Tajvana (12). |
| --- | --- |

(167)

Podnositelj pritužbe smatrao je da bi razumna ciljna dobit trebala biti 8,7 %, kao što je primijenjeno u prethodnom ispitnom postupku uvoza istog proizvoda iz Narodne Republike Kine i Tajvana (12).

12

| (168) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je ocijenila tvrdnju triju proizvođača iz Unije u uzorku o planiranim ulaganjima koja nisu provedena u razmatranom razdoblju. Na temelju zaprimljenih dokumentarnih dokaza, koji su se mogli uskladiti s računovodstvenim sustavima društava, Komisija je privremeno prihvatila te tvrdnje i dodala odgovarajuće iznose dobiti tih proizvođača iz Unije. Zbog toga su se konačne ciljne profitne marže kretale između 8,82 % i 9,12 %. |
| --- | --- |

(168)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je ocijenila tvrdnju triju proizvođača iz Unije u uzorku o planiranim ulaganjima koja nisu provedena u razmatranom razdoblju. Na temelju zaprimljenih dokumentarnih dokaza, koji su se mogli uskladiti s računovodstvenim sustavima društava, Komisija je privremeno prihvatila te tvrdnje i dodala odgovarajuće iznose dobiti tih proizvođača iz Unije. Zbog toga su se konačne ciljne profitne marže kretale između 8,82 % i 9,12 %.

| (169) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe, kao konačni korak Komisija je procijenila buduće troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma u području okoliša i njihovih protokola kojih je Unija stranka, a koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Na temelju dostavljenih podataka, podržanih alatima i prognozama društava za izvješćivanje, Komisija je utvrdila trošak u rasponu između 14,53 EUR po toni i 28,90 EUR po toni, uz stvarni trošak poštivanja takvih konvencija tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta je razlika dodana neštetnoj cijeni. |
| --- | --- |

(169)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe, kao konačni korak Komisija je procijenila buduće troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma u području okoliša i njihovih protokola kojih je Unija stranka, a koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2. Na temelju dostavljenih podataka, podržanih alatima i prognozama društava za izvješćivanje, Komisija je utvrdila trošak u rasponu između 14,53 EUR po toni i 28,90 EUR po toni, uz stvarni trošak poštivanja takvih konvencija tijekom razdoblja ispitnog postupka. Ta je razlika dodana neštetnoj cijeni.

| (170) | Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu sličnog proizvoda za industriju Unije primjenjujući spomenutu ciljnu maržu dobiti na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka, a zatim dodavanjem prilagodbi prema članku 7. stavku 2.d za svaku vrstu proizvoda. |
| --- | --- |

(170)

Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu sličnog proizvoda za industriju Unije primjenjujući spomenutu ciljnu maržu dobiti na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka, a zatim dodavanjem prilagodbi prema članku 7. stavku 2.d za svaku vrstu proizvoda.

| (171) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne izvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku u predmetnim zemljama za svaku vrstu proizvoda, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na slobodnom tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne izvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku u predmetnim zemljama za svaku vrstu proizvoda, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na slobodnom tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

| (172) | S obzirom na visoku razinu suradnje u Indiji (100 %) i Indoneziji (više od 90 %), preostala marža sniženja ciljnih cijena za predmetne zemlje utvrđena je na razini najviše pojedinačne marže sniženja ciljnih cijena indijskog ili indonezijskog proizvođača izvoznika, tj. 34,6 % i 32,3 %. |
| --- | --- |

(172)

S obzirom na visoku razinu suradnje u Indiji (100 %) i Indoneziji (više od 90 %), preostala marža sniženja ciljnih cijena za predmetne zemlje utvrđena je na razini najviše pojedinačne marže sniženja ciljnih cijena indijskog ili indonezijskog proizvođača izvoznika, tj. 34,6 % i 32,3 %.

| (173) | Rezultat tih izračuna prikazan je u tablici u nastavku.








  Zemlja | Društvo | Dampinška marža | Marža sniženja ciljnih cijena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % | 23,2 % |
| Chromeni Steels Private Limited | 36,9 % | 34,6 % |
| Sva ostala društva | 36,9 % | 34,6 % |
| Indonezija | IRNC | 19,9 % | 32,3 % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % | 31,8 % |
| Sva ostala društva | 20,2 % | 32,3 % |

(173)

Rezultat tih izračuna prikazan je u tablici u nastavku.

Zemlja

Društvo

Dampinška marža

Marža sniženja ciljnih cijena

Indija

Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

23,2 %

Chromeni Steels Private Limited

36,9 %

34,6 %

Sva ostala društva

36,9 %

34,6 %

Indonezija

IRNC

19,9 %

32,3 %

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

31,8 %

Sva ostala društva

20,2 %

32,3 %

6.2.   Ispitivanje marže prikladne za uklanjanje štete nanesene industriji Unije

Ispitivanje marže prikladne za uklanjanje štete nanesene industriji Unije

| (174) | Kako je objašnjeno u Obavijesti o pokretanju postupka, podnositelj pritužbe Komisiji je dostavio dovoljno dokaza da u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka u Indiji i Indoneziji postoje poremećaji povezani sa sirovinama. Stoga se u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe ovim ispitnim postupkom ocijenilo je li za navodne poremećaje, ako je relevantno, pristojba manja od dampinške marže dovoljna da se ukloni šteta. |
| --- | --- |

(174)

Kako je objašnjeno u Obavijesti o pokretanju postupka, podnositelj pritužbe Komisiji je dostavio dovoljno dokaza da u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka u Indiji i Indoneziji postoje poremećaji povezani sa sirovinama. Stoga se u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe ovim ispitnim postupkom ocijenilo je li za navodne poremećaje, ako je relevantno, pristojba manja od dampinške marže dovoljna da se ukloni šteta.

| (175) | Postojanje poremećaja povezanih sa sirovinama u Indiji i Indoneziji potvrđeno je informacijama navedenima u odgovoru na upitnik i tijekom provjere na daljinu s vladom Indije i Indonezije. |
| --- | --- |

(175)

Postojanje poremećaja povezanih sa sirovinama u Indiji i Indoneziji potvrđeno je informacijama navedenima u odgovoru na upitnik i tijekom provjere na daljinu s vladom Indije i Indonezije.

| (176) | Budući da je marža sniženja ciljnih cijena izračunana za indijskog proizvođača izvoznika Chromeni bila niža od dampinške marže, Komisija je u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe razmotrila postoje li poremećaji u pogledu sirovina u odnosu na predmetni proizvod. Ispitnim postupkom utvrdilo se da Chromeni nije upotrebljavao sirovinu koja je predmet poremećaja. Stoga nije bila potrebna daljnja analiza primjene članka 7. stavaka 2.a i 2.b. osnovne uredbe. Dakle, razina pristojbe za društvo Chromeni utvrdit će se na temelju članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(176)

Budući da je marža sniženja ciljnih cijena izračunana za indijskog proizvođača izvoznika Chromeni bila niža od dampinške marže, Komisija je u skladu s člankom 7. stavkom 2.a osnovne uredbe razmotrila postoje li poremećaji u pogledu sirovina u odnosu na predmetni proizvod. Ispitnim postupkom utvrdilo se da Chromeni nije upotrebljavao sirovinu koja je predmet poremećaja. Stoga nije bila potrebna daljnja analiza primjene članka 7. stavaka 2.a i 2.b. osnovne uredbe. Dakle, razina pristojbe za društvo Chromeni utvrdit će se na temelju članka 7. stavka 2. osnovne uredbe.

| (177) | Kad je riječ o Indiji, za grupu Jindal marža dostatna za uklanjanje štete viša je od dampinške marže, pa se ispitivanje u skladu s člankom 7. stavkom 2.a više ne uzima u obzir. |
| --- | --- |

(177)

Kad je riječ o Indiji, za grupu Jindal marža dostatna za uklanjanje štete viša je od dampinške marže, pa se ispitivanje u skladu s člankom 7. stavkom 2.a više ne uzima u obzir.

| (178) | Kad je riječ o Indoneziji, s obzirom na to da su marže dostatne za uklanjanje štete više od dampinških marži, Komisija je smatrala da taj aspekt u toj fazi nije potrebno uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(178)

Kad je riječ o Indoneziji, s obzirom na to da su marže dostatne za uklanjanje štete više od dampinških marži, Komisija je smatrala da taj aspekt u toj fazi nije potrebno uzeti u obzir.

6.3.   Zaključak

Zaključak

| (179) | Komisija je na temelju prethodno navedene ocjene zaključila da je primjereno utvrditi iznos privremenih pristojbi u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe. Kao posljedicu, privremene antidampinške pristojbe trebale bi se odrediti kako slijedi:







  Zemlja | Društvo | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % |
| Chromeni Steels Private Limited | 34,6 % |
| Sva ostala društva | 34,6 % |
| Indonezija | IRNC | 19,9 % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % |
| Sva ostala društva | 20,2 % |

(179)

Komisija je na temelju prethodno navedene ocjene zaključila da je primjereno utvrditi iznos privremenih pristojbi u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe. Kao posljedicu, privremene antidampinške pristojbe trebale bi se odrediti kako slijedi:

Zemlja

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Indija

Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

Chromeni Steels Private Limited

34,6 %

Sva ostala društva

34,6 %

Indonezija

IRNC

19,9 %

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

Sva ostala društva

20,2 %

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (180) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnikâ. |
| --- | --- |

(180)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnikâ.

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (181) | Industrija Unije sastoji se od 13 proizvođača koji se nalaze u nekoliko država članica i u njoj je izravno zaposleno 13 660 zaposlenika povezanih s proizvodom iz ispitnog postupka. Nijedan proizvođač iz Unije nije se protivio pokretanju ispitnog postupka. Kako je prethodno prikazano u odjeljku 4. u analizi pokazatelja štete, cjelokupna je industrija Unije zabilježila pogoršanje stanja i negativno je pogođena dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(181)

Industrija Unije sastoji se od 13 proizvođača koji se nalaze u nekoliko država članica i u njoj je izravno zaposleno 13 660 zaposlenika povezanih s proizvodom iz ispitnog postupka. Nijedan proizvođač iz Unije nije se protivio pokretanju ispitnog postupka. Kako je prethodno prikazano u odjeljku 4. u analizi pokazatelja štete, cjelokupna je industrija Unije zabilježila pogoršanje stanja i negativno je pogođena dampinškim uvozom.

| (182) | Očekuje se da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti uvjeti poštene trgovine na tržištu Unije, prekinuti sprečavanje rasta cijena i omogućiti industriji Unije da pokrije svoje sve veće troškove proizvodnje i poboljša svoje financijsko stanje unatoč izgubljenoj prodaji uslijed smanjenja tržišta. Posljedica toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za ovu kapitalno intenzivnu industriju. Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koja je prouzročena dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja. Podsjeća se da je niz pokazatelja štete pokazao negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su ozbiljno pogođeni pokazatelji koji se odnose na financijske rezultate proizvođača iz Unije. Stoga je važno da se cijene vrate na nedampinšku ili barem neštetnu razinu kako bi se različitim proizvođačima omogućilo da na tržištu Unije posluju u uvjetima poštene trgovine. |
| --- | --- |

(182)

Očekuje se da će se uvođenjem privremenih antidampinških pristojbi ponovno uspostaviti uvjeti poštene trgovine na tržištu Unije, prekinuti sprečavanje rasta cijena i omogućiti industriji Unije da pokrije svoje sve veće troškove proizvodnje i poboljša svoje financijsko stanje unatoč izgubljenoj prodaji uslijed smanjenja tržišta. Posljedica toga bilo bi poboljšanje profitabilnosti industrije Unije prema razinama koje se smatraju potrebnima za ovu kapitalno intenzivnu industriju. Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koja je prouzročena dampinškim uvozom iz predmetnih zemalja. Podsjeća se da je niz pokazatelja štete pokazao negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su ozbiljno pogođeni pokazatelji koji se odnose na financijske rezultate proizvođača iz Unije. Stoga je važno da se cijene vrate na nedampinšku ili barem neštetnu razinu kako bi se različitim proizvođačima omogućilo da na tržištu Unije posluju u uvjetima poštene trgovine.

| (183) | Stoga se privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije jer bi se njima industriji Unije omogućio oporavak od učinaka utvrđenog štetnog dampinga. |
| --- | --- |

(183)

Stoga se privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije jer bi se njima industriji Unije omogućio oporavak od učinaka utvrđenog štetnog dampinga.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

| (184) | Tri su se strane javile kao nepovezani uvoznici. Međutim, samo su dvije od njih odgovorile na relevantni upitnik i dalje su surađivale u postupku. |
| --- | --- |

(184)

Tri su se strane javile kao nepovezani uvoznici. Međutim, samo su dvije od njih odgovorile na relevantni upitnik i dalje su surađivale u postupku.

| (185) | Nakon toga podnositelj pritužbe tvrdio je da se jedna od tih dviju strana nije smjela smatrati nepovezanim uvoznikom jer djeluje kao posrednik za neke proizvođače izvoznike proizvoda iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(185)

Nakon toga podnositelj pritužbe tvrdio je da se jedna od tih dviju strana nije smjela smatrati nepovezanim uvoznikom jer djeluje kao posrednik za neke proizvođače izvoznike proizvoda iz ispitnog postupka.

| (186) | S tim u vezi, Komisija je utvrdila da je predmetno društvo zaista djelomično djelovalo u svojstvu posrednika za grupu Jindal. Međutim, redovito je i uvozilo proizvod iz ispitnog postupka koji je kasnije ponovno prodavalo kupcima u Uniji. Stoga je Euroferova tvrdnja privremeno odbačena. |
| --- | --- |

(186)

S tim u vezi, Komisija je utvrdila da je predmetno društvo zaista djelomično djelovalo u svojstvu posrednika za grupu Jindal. Međutim, redovito je i uvozilo proizvod iz ispitnog postupka koji je kasnije ponovno prodavalo kupcima u Uniji. Stoga je Euroferova tvrdnja privremeno odbačena.

| (187) | Oba uvoznika koja su surađivala istaknula su potencijalne negativne učinke primjene antidampinških mjera, kao što su nedostatak opskrbe, lošija usluga, povećanje cijena i lošija kvaliteta materijala što bi, prema njihovu mišljenju, proizašlo iz ograničenog tržišnog natjecanja na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(187)

Oba uvoznika koja su surađivala istaknula su potencijalne negativne učinke primjene antidampinških mjera, kao što su nedostatak opskrbe, lošija usluga, povećanje cijena i lošija kvaliteta materijala što bi, prema njihovu mišljenju, proizašlo iz ograničenog tržišnog natjecanja na tržištu Unije.

| (188) | Usto, jedan od uvoznika tvrdio je da su proizvodi društva Jindal vrhunske kvalitete koju proizvođači iz Unije ne mogu zamijeniti niti dosegnuti. |
| --- | --- |

(188)

Usto, jedan od uvoznika tvrdio je da su proizvodi društva Jindal vrhunske kvalitete koju proizvođači iz Unije ne mogu zamijeniti niti dosegnuti.

| (189) | Bez obzira na potencijalne antidampinške mjere Komisija je privremeno zaključila da će u Uniji ostati zdrava razina tržišnog natjecanja s obzirom na to da postoji 13 proizvođača proizvoda iz ispitnog postupka iz Unije, od kojih neki ne sudjeluju u pritužbi. Nadalje, na tržištu je udio uvoza iz trećih zemalja i dalje čini veći od 20 %. Stoga vjerojatno neće doći do potencijalnih negativnih učinaka koje su uvoznici naveli. |
| --- | --- |

(189)

Bez obzira na potencijalne antidampinške mjere Komisija je privremeno zaključila da će u Uniji ostati zdrava razina tržišnog natjecanja s obzirom na to da postoji 13 proizvođača proizvoda iz ispitnog postupka iz Unije, od kojih neki ne sudjeluju u pritužbi. Nadalje, na tržištu je udio uvoza iz trećih zemalja i dalje čini veći od 20 %. Stoga vjerojatno neće doći do potencijalnih negativnih učinaka koje su uvoznici naveli.

| (190) | Antidampinške mjere nisu usmjerene na zatvaranje tržišta Unije za predmetne zemlje, već na podizanje cijena na poštenu razinu. Stoga se očekuje da se pristup proizvodima navodne vrhunske kvalitete neće promijeniti. |
| --- | --- |

(190)

Antidampinške mjere nisu usmjerene na zatvaranje tržišta Unije za predmetne zemlje, već na podizanje cijena na poštenu razinu. Stoga se očekuje da se pristup proizvodima navodne vrhunske kvalitete neće promijeniti.

| (191) | Mjerama bi se uvoznicima omogućilo i da cijene prenesu na svoje kupce, pa se ne očekuje negativan učinak na profitabilnost uvoznika. Očekuje se da se ponuda proizvoda i kvaliteta usluga neće smanjiti – naprotiv, zaštita od dampinškog uvoza omogućuje industriji Unije nova ulaganja i poboljšanje njezine kvalitete. |
| --- | --- |

(191)

Mjerama bi se uvoznicima omogućilo i da cijene prenesu na svoje kupce, pa se ne očekuje negativan učinak na profitabilnost uvoznika. Očekuje se da se ponuda proizvoda i kvaliteta usluga neće smanjiti – naprotiv, zaštita od dampinškog uvoza omogućuje industriji Unije nova ulaganja i poboljšanje njezine kvalitete.

| (192) | Uvoznici su tvrdili i da bi se antidampinškim mjerama pretjerano zaštitili proizvođači iz Unije jer se na proizvod iz ispitnog postupka već primjenjuju zaštitne mjere. |
| --- | --- |

(192)

Uvoznici su tvrdili i da bi se antidampinškim mjerama pretjerano zaštitili proizvođači iz Unije jer se na proizvod iz ispitnog postupka već primjenjuju zaštitne mjere.

| (193) | Međutim, zaštitne mjere za čelik (13) privremene su i njima se osigurava drukčija vrsta zaštite od antidampinških mjera, koje su usmjerene na nepošteno određivanje cijena. Privremeni nalazi Komisije potvrdili su da glavni uzrok štete industriji Unije nije znatno povećanje obujma uvoza, već snižavanje cijena, što je dovelo do sprečavanja rasta cijena na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(193)

Međutim, zaštitne mjere za čelik (13) privremene su i njima se osigurava drukčija vrsta zaštite od antidampinških mjera, koje su usmjerene na nepošteno određivanje cijena. Privremeni nalazi Komisije potvrdili su da glavni uzrok štete industriji Unije nije znatno povećanje obujma uvoza, već snižavanje cijena, što je dovelo do sprečavanja rasta cijena na tržištu Unije.

13

| (194) | Jedini korisnik koji se javio u okviru postupka nije dostavio primjedbe o interesu Unije. Društvo je imalo samo tvrdnje povezane s opsegom proizvoda u okviru mjera kako je opisano u prethodnom odjeljku 2. |
| --- | --- |

(194)

Jedini korisnik koji se javio u okviru postupka nije dostavio primjedbe o interesu Unije. Društvo je imalo samo tvrdnje povezane s opsegom proizvoda u okviru mjera kako je opisano u prethodnom odjeljku 2.

| (195) | Komisija je stoga u privremenoj fazi zaključila kako učinci mogućeg uvođenja pristojbi na uvoznike i korisnike ne nadmašuju pozitivne učinke mjera na industriju Unije. |
| --- | --- |

(195)

Komisija je stoga u privremenoj fazi zaključila kako učinci mogućeg uvođenja pristojbi na uvoznike i korisnike ne nadmašuju pozitivne učinke mjera na industriju Unije.

7.3.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (196) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je privremeno zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz predmetnih zemalja u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(196)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je privremeno zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz proizvoda iz ispitnog postupka podrijetlom iz predmetnih zemalja u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije.

8.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (197) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije trebalo bi uvesti privremene mjere na uvoz plosnatih valjanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljanih (hladnoreduciranih) i dalje neobrađenih podrijetlom iz Indije i Indonezije kako bi se spriječilo da dampinški uvoz nanese industriji Unije daljnju štetu. |
| --- | --- |

(197)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije trebalo bi uvesti privremene mjere na uvoz plosnatih valjanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljanih (hladnoreduciranih) i dalje neobrađenih podrijetlom iz Indije i Indonezije kako bi se spriječilo da dampinški uvoz nanese industriji Unije daljnju štetu.

| (198) | Privremene antidampinške mjere trebalo bi uvesti na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže (uvodna izjava 173.). Iznos pristojbi određen je na razini dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(198)

Privremene antidampinške mjere trebalo bi uvesti na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže štete i dampinške marže (uvodna izjava 173.). Iznos pristojbi određen je na razini dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

| (199) | Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:







  Zemlja | Društvo | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % |
| Chromeni Steels Private Limited | 34,6 % |
| Sva ostala društva | 34,6 % |
| Indonezija | IRNC | 19,9 % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % |
| Sva ostala društva | 20,2 % |

(199)

Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Zemlja

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Indija

Jindal Stainless Limited i Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

Chromeni Steels Private Limited

34,6 %

Sva ostala društva

34,6 %

Indonezija

IRNC

19,9 %

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

Sva ostala društva

20,2 %

| (200) | Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju privremenih nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(200)

Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju privremenih nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (201) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (14). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kako bi se dokazalo da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(201)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (14). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kako bi se dokazalo da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

14

Službenom listu Europske unije

| (202) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(202)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (203) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(203)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog velike razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (204) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica trebala bi provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te bi trebala osigurati da daljnja primjena stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(204)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica trebala bi provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te bi trebala osigurati da daljnja primjena stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

| (205) | Ako se obujam izvoza jednog od društava koja imaju koristi od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća, posebno nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim se okolnostima može pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera ako su za to ispunjeni uvjeti. U tom se postupku među ostalim može ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i naknadnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje. |
| --- | --- |

(205)

Ako se obujam izvoza jednog od društava koja imaju koristi od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća, posebno nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim se okolnostima može pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera ako su za to ispunjeni uvjeti. U tom se postupku među ostalim može ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i naknadnim uvođenjem pristojbe na razini zemlje.

9.   EVIDENTIRANJE

EVIDENTIRANJE

| (206) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3., Komisija je na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije primijenila obvezu evidentiranja. Evidentiranje se provodi kako bi se omogućila retroaktivna naplata pristojbi na temelju članka 10. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(206)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 3., Komisija je na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije primijenila obvezu evidentiranja. Evidentiranje se provodi kako bi se omogućila retroaktivna naplata pristojbi na temelju članka 10. stavka 4. osnovne uredbe.

| (207) | S obzirom na nalaze u privremenoj fazi, evidentiranje uvoza trebalo bi obustaviti. |
| --- | --- |

(207)

S obzirom na nalaze u privremenoj fazi, evidentiranje uvoza trebalo bi obustaviti.

| (208) | U ovoj fazi postupka nije donesena odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera. Takva će se odluka donijeti u konačnoj fazi. |
| --- | --- |

(208)

U ovoj fazi postupka nije donesena odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera. Takva će se odluka donijeti u konačnoj fazi.

10.   INFORMACIJE U PRIVREMENOJ FAZI

INFORMACIJE U PRIVREMENOJ FAZI

| (209) | U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (GU TRADE). Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni. |
| --- | --- |

(209)

U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (GU TRADE). Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni.

| (210) | Primjedbe su dostavili vlada Indije, jedan proizvođač izvoznik iz Indije i dva proizvođača izvoznika iz Indonezije. Komisija je uzela u obzir primjedbe za koje se smatralo da su administrativne prirode te je u skladu s njima, prema potrebi, ispravila marže. |
| --- | --- |

(210)

Primjedbe su dostavili vlada Indije, jedan proizvođač izvoznik iz Indije i dva proizvođača izvoznika iz Indonezije. Komisija je uzela u obzir primjedbe za koje se smatralo da su administrativne prirode te je u skladu s njima, prema potrebi, ispravila marže.

11.   ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

| (211) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(211)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (212) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka, |
| --- | --- |

(212)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz plosnatih valjanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljanih i dalje neobrađenih, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 i 7220 90 80, podrijetlom iz Indije i Indonezije.

2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Zemlja | Društvo | Privremena antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Jindal Stainless Limited | 13,6 % | C654 |
| Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % | C655 |
| Chromeni Steels Private Limited | 34,6 % | C656 |
| Sva druga indijska društva | 34,6 % | C999 |
| Indonezija | IRNC | 19,9 % | C657 |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % | C658 |
| Sva druga indonezijska društva | 20,2 % | C999 |

Zemlja

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Indija

Jindal Stainless Limited

13,6 %

C654

Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

C655

Chromeni Steels Private Limited

34,6 %

C656

Sva druga indijska društva

34,6 %

C999

Indonezija

IRNC

19,9 %

C657

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

C658

Sva druga indonezijska društva

20,2 %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi:
  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”
  Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodni promet u Uniji podliježe polaganju osiguranja u iznosu koji je jednak iznosu privremene pristojbe.

5.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

1.   Zainteresirane strane Komisiji dostavljaju svoje pisane primjedbe o ovoj Uredbi u roku od 15 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred Komisijom to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima pozivaju se da to učine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Zahtjeve podnesene izvan tog roka službenik za saslušanje mora razmotriti i, ako je primjereno, može odlučiti hoće li ih prihvatiti.

Članak 3.

1.   Carinskim se tijelima nalaže da obustave evidentiranje uvoza uspostavljeno u skladu s člankom 1. stavkom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/370 od 1. ožujka 2021.

2.   Podaci prikupljeni o proizvodima koji su uvezeni u EU radi potrošnje najviše 90 dana prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe čuvaju se do stupanja na snagu mogućih konačnih mjera ili završetka ovog postupka.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije (SL C 322, 30.9.2020., str. 17.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/370 оd 1. ožujka 2021. o uvođenju obveze evidentiranja uvoza hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije i Indonezije (SL L 71, 2.3.2021., str. 18.).

3

(4)  Dostupno na https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2484.

4

(5)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

5

(6)  
  SL L 31, 1.2.2019., str. 27.

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 оd 26. kolovoza 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana (SL L 224, 27.8.2015., str. 10.)

7

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 оd 26. kolovoza 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana (SL L 224, 27.8.2015., str. 10.)

8

(9)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana (SL C 280, 25.8.2020., str. 6.).

9

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 оd 26. kolovoza 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana (SL L 224, 27.8.2015., str. 10.) Uvedena je antidampinška pristojba od 0 % za jedno društvo, Cia Far Industrial Factory Co., Ltd.

10

(11)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana (SL C 280, 25.8.2020., str. 6.).

11

(12)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 оd 26. kolovoza 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana (SL L 224, 27.8.2015., str. 10.)

12

(13)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 оd 31. siječnja 2019. o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 31, 1.2.2019., str. 27.).

13

(14)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

14

---

ODLUKE

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/90 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/90

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2021/855

od 27. svibnja 2021.

o izmjeni Odluke 2013/255/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Sirije

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 31. svibnja 2013. donijelo Odluku 2013/255/ZVSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 31. svibnja 2013. donijelo Odluku 2013/255/ZVSP (1).

| (2) | Vijeće je 28. svibnja 2020. donijelo Odluku (ZVSP) 2020/719 (2) kojom se mjere ograničavanja utvrđene u Odluci 2013/255/ZVSP produljuju do 1. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 28. svibnja 2020. donijelo Odluku (ZVSP) 2020/719 (2) kojom se mjere ograničavanja utvrđene u Odluci 2013/255/ZVSP produljuju do 1. lipnja 2021.

| (3) | Na temelju preispitivanja Odluke 2013/255/ZVSP mjere ograničavanja utvrđene u toj odluci trebalo bi produljiti do 1. lipnja 2022. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju preispitivanja Odluke 2013/255/ZVSP mjere ograničavanja utvrđene u toj odluci trebalo bi produljiti do 1. lipnja 2022.

| (4) | Unose za 25 fizičkih osoba i tri subjekta koji se nalaze na popisu fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela navedenom u Prilogu I. Odluci 2013/255/ZVSP trebalo bi ažurirati. |
| --- | --- |

(4)

Unose za 25 fizičkih osoba i tri subjekta koji se nalaze na popisu fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela navedenom u Prilogu I. Odluci 2013/255/ZVSP trebalo bi ažurirati.

| (5) | Unose za pet preminulih osoba trebalo bi izbrisati s popisa fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela navedenog u Prilogu I. Odluci 2013/255/ZVSP. |
| --- | --- |

(5)

Unose za pet preminulih osoba trebalo bi izbrisati s popisa fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela navedenog u Prilogu I. Odluci 2013/255/ZVSP.

| (6) | Odluku 2013/255/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(6)

Odluku 2013/255/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka 2013/255/ZVSP mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 34. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 34.
  Ova Odluka primjenjuje se do 1. lipnja 2022. Ona se stalno preispituje. Može se produljiti ili prema potrebi izmijeniti ako Vijeće smatra da njezini ciljevi nisu ispunjeni.”; |
| --- | --- |

1.

članak 34. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 34.

Ova Odluka primjenjuje se do 1. lipnja 2022. Ona se stalno preispituje. Može se produljiti ili prema potrebi izmijeniti ako Vijeće smatra da njezini ciljevi nisu ispunjeni.”;

| 2. | Prilog I. mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci. |
| --- | --- |

2.

Prilog I. mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

P. SIZA VIEIRA

---

(1)  Odluka Vijeća 2013/255/ZVSP od 31. svibnja 2013. o mjerama ograničavanja protiv Sirije (SL L 147, 1.6.2013., str. 14.).

1

(2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/719 od 28. svibnja 2020. o izmjeni Odluke 2013/255/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Sirije (SL L 168, 29.5.2020., str. 66.).

2

---

PRILOG

Prilog I. Odluci 2013/255/ZVSP mijenja se kako slijedi:

| 1. | u odjeljku A. (Osobe) brišu se sljedeći unosi:






  115. | General Ali Habib MAHMOUD; |
| --- | --- | --- |

1.

u odjeljku A. (Osobe) brišu se sljedeći unosi:

115.

General Ali Habib MAHMOUD;

| 153. | Waleed AL MO’ALLEM; |
| --- | --- |

153.

Waleed AL MO’ALLEM;

| 180. | Ahmad AL-QADRI; |
| --- | --- |

180.

Ahmad AL-QADRI;

| 274. | Nader QALEI; |
| --- | --- |

274.

Nader QALEI;

| 281. | Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN; |
| --- | --- |

281.

Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN;

| 2. | u odjeljku A. (Osobe) sljedeći unosi zamjenjuju odgovarajuće unose na popisu: | Ime i prezime | Podaci o identitetu | Razlozi | Datum uvrštavanja na popis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14. | Brigadni general Muhammed BILAL
  (također poznat kao potpukovnik Muhammad Bilal) | Spol: muški | Kao viši časnik u sirijskoj obavještajnoj službi zračnih snaga podupire sirijski režim i odgovoran je za nasilnu represiju nad civilnim stanovništvom. Povezan je i s Centrom za znanstvene studije i istraživanja (SSRC) koji je uvršten na popis. | 21.10.2014. |
| 22. | Ihab MAKHLOUF
  (također poznat kao Ehab, Iehab)
  (ايهاب مخلوف) | Datum rođenja: 21.1.1973.
  Mjesto rođenja: Damask, Sirija
  Putovnica br.: N002848852
  Spol: muški | Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji. Ima poslovne interese u nekoliko sirijskih poduzeća i subjekata, među ostalim i u Ramak Construction Co i Syrian International Private University for Science and Technology (Sirijsko privatno sveučilište za znanost i tehnologiju – SIUST).
  Utjecajan je član obitelji Makhlouf i blisko je povezan s obitelji Assad; rođak predsjednika Bashara al-Assada. Ehab Makhlouf preuzeo je 2020. poslovne aktivnosti Ramija Makhloufa i sirijska vlada dodijelila mu je ugovore za rad tržišta bez carina diljem zemlje i upravljanje tim tržištima. | 23.5.2011. |
| 48. | Samir HASSAN
  (سمير حسن) | Spol: muški | Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji, s interesima i/ili aktivnostima u nizu sektora sirijskog gospodarstva. Posjeduje udjele u društvima Amir Group i Cham Holding, dvama konglomeratima s interesima u sektorima nekretnina, turizma, prijevoza i financija, i/ili ima znatan utjecaj na ta društva. Predsjednik Sirijsko-ruskog poslovnog vijeća.
  Samir Hasan novčanim donacijama potpomaže ratne napore sirijskog režima.
  Samir Hasan povezan je s osobama koje ostvaruju koristi od režima ili ga podupiru. Posebno je povezan s Ramijem Makhloufom i Issamom Anboubom, koje je Vijeće uvrstilo na popis i koji ostvaruju koristi od sirijskog režima. | 27.9.2014. |
| 61. | George CHAOUI
  (شاوي جورج) | Spol: muški | Član sirijske elektroničke vojske (obavještajna služba kopnene vojske). Uključen u nasilnu represiju i pozivanje na nasilje nad civilnim stanovništvom diljem Sirije. | 14.11.2011. |
| 78. | Ali BARAKAT
  (tzakođer poznat kao Barakat Ali Barakat)
  ( علي بركات; بركات علي بركات) | Spol: muški | Vojni dužnosnik koji je sudjelovao u nasilju u Homsu. Trenutačno služi u 30. mobilnoj pješačkoj diviziji republikanske garde. | 1.12.2011. |
| 96. | Brigadni general Jamal YUNES
  (također poznat kao Younes)
  (جمال يونس) | Položaj: zapovjednik 555. pukovnije
  Spol: muški | Vojnim je postrojbama zapovjedio da pucaju na prosvjednike u Mo’adamiyehu.
  Načelnik Vojnog sigurnosnog odbora u Hami 2018. | 23.1.2012. |
| 114. | Emad Abdul-Ghani SABOUNI
  (također poznat kao Imad Abdul Ghani Al Sabuni)
  (عماد عبدالغني صابوني) | Datum rođenja: 1964.
  Mjesto rođenja: Damask, Sirija
  Spol: muški | Bivši ministar telekomunikacija i tehnologije, na dužnosti barem do travnja 2014. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. U srpnju 2016. imenovan načelnikom Agencije za planiranje i međunarodnu suradnju (PICC). PICC je vladina agencija koja je povezana s Uredom predsjednika Vlade i koja posebno izrađuje petogodišnje planove koji sadržavaju opće smjernice za vladine gospodarske i razvojne politike. | 27.2.2012. |
| 117. | Adnan Hassan MAHMOUD
  (عدنان حسن محمود) | Datum rođenja: 1966.
  Mjesto rođenja: Tartus, Sirija
  Spol: muški | Bivši sirijski veleposlanik u Iranu do 2020. Bivši ministar informiranja, obnaša dužnost nakon svibnja 2011. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. | 23.9.2011. |
| 132. | Brigadni general Abdul-Salam Fajr MAHMOUD
  (عبدالسلام فجر محمود) | Datum rođenja: 1959.
  Spol: muški | Načelnik Sigurnosnog odbora Južne regije od prosinca 2020. Bivši načelnik sektora sirijske obavještajne službe zračnih snaga u Bab Tumi (Damask). Bivši načelnik istražiteljskog sektora obavještajne službe zračnih snaga zračne luke Mezze. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. Za njim je raspisan međunarodni uhidbeni nalog zbog ‚sudioništva u djelima mučenja’, ‚sudioništva u zločinima protiv čovječnosti’ i ‚sudioništva u ratnim zločinima’. | 24.7.2012. |
| 134. | Pukovnik Qusay Ibrahim MIHOUB
  (قصي إبراهيم ميهوب ) | Datum rođenja: 1961.
  Mjesto rođenja: Derghamo, Jableh, Latakija, Sirija
  Spol: muški | Visoki časnik u sirijskoj obavještajnoj službi zračnih snaga. Bivši načelnik sektora Deraa obavještajne službe zračnih snaga (poslan iz Damaska u Deraau kad su tamo počeli prosvjedi). Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru kao i za nasilno gušenje mirnih prosvjeda u južnoj regiji. | 24.7.2012. |
| 137. | Brigadni general Ibrahim MA'ALA
  (također poznat kao Maala, Maale, Ma'la)
  ( معلى;معلا (ابراهيم) | Spol: muški | Načelnik sektora 285 (Damask) Uprave za opću obavještajnu službu (zamijenio brigadnog generala Hussama Fendija krajem 2011.). Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. | 24.7.2012. |
| 139. | General-bojnik Hussam LUQA
  (također poznat kao Husam, Housam, Houssam); Louqa, Louca, Louka, Luka)
  (حسام لوقا) | Datum rođenja: 1964.
  Mjesto rođenja: Damask, Sirija
  Spol: muški | Bivši načelnik Sigurnosnog odbora Južne regije od 2018. do 2020. Bivši načelnik uprave za opću sigurnost. General-bojnik. Od travnja 2012. do 2.12.2018. bio je načelnik sektora Homs Uprave za političku sigurnost (taj je položaj preuzeo od brigadnog generala Nasra al-Alija). Od 3.12.2018. načelnik Uprave za političku sigurnost. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. | 24.7.2012. |
| 140. | Brigadni general Taha TAHA
  (طه طه) | Spol: muški | Zamjenik pomoćnika načelnika Odjela za političku sigurnost. Bivši voditelj sektora Latakija Uprave za političku sigurnost. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. | 24.7.2012. |
| 144. | General-bojnik Ahmed AL-JARROUCHEH (također poznat kao Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)
  (احمد الجروشة ) | Datum rođenja: 1957.
  Spol: muški | Bivši načelnik vanjskog sektora opće obavještajne službe (sektor 279). U okviru te funkcije odgovoran je za aktivnosti opće obavještajne službe u sirijskim veleposlanstvima. | 24.7.2012. |
| 146. | General Ghassan Jaoudat ISMAIL
  (također poznat kao Ismael)
  (غسان جودت اسماعيل ) | Datum rođenja: 1960.
  Mjesto rođenja: Junaynat Ruslan – Darkoush, regija Tartus, Sirija
  Spol: muški | Načelnik Uprave za sirijsku obavještajnu službu zračnih snaga od 2019. Bivši zamjenik direktora Uprave za obavještajnu službu zračnih snaga i ranije zadužen za sektor za misije u okviru obavještajne službe zračnih snaga, koji u suradnji sa sektorom za posebne operacije upravlja elitnim jedinicama obavještajne službe zračnih snaga, koje imaju važnu ulogu u represiji koju provodi sirijski režim. U okviru te funkcije Ghassan Jaoudat Ismail jedan je od najviših vojnih vođa koji izravno izvršava nasilnu represiju sirijskog režima nad protivnicima te je odgovoran za nestanke civila. | 24.7.2012. |
| 147. | General-bojnik Amer AL-ACHI
  (također poznat kao Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)
  (عامر ابراهيم العشي ) | Spol: muški | Bivši guverner guvernorata Sweida kojeg je na tu funkciju u srpnju 2016. imenovao predsjednik Bashar al-Assad. Bivši načelnik obavještajnog sektora sirijske obavještajne službe zračnih snaga (2012.–2016.). U okviru svoje funkcije u obavještajnoj službi zračnih snaga Amer al-Achi uključen je u represiju nad sirijskom oporbom. | 24.7.2012. |
| 156. | Hala Mohammad
  (također poznata kao Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER
  (هاله محمد الناصر ) | Datum rođenja: 1964.
  Mjesto rođenja: Raka, Sirija
  Spol: ženski | Bivša ministrica turizma. Kao bivša ministrica u vladi suodgovorna je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. | 16.10.2012. |
| 172. | Ali HADAR (također poznat kao HAIDAR) | Datum rođenja: 1962.
  Spol: muški | Voditelj Agencije za nacionalnu pomirbu i bivši državni ministar za pitanja nacionalne pomirbe. Predsjednik krila Intifada Sirijske socijalne nacionalističke stranke. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. | 16.10.2012. |
| 204. | Emad HAMSHO
  (također poznat kao Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)
  (حمشو عماد) | Adresa: Hamsho Building 31 Baghdad Street, Damask, Sirija
  Spol: muški | Zaposlen na visokom upravljačkom položaju u društvu Hamsho Trading. Svojim visokim položajem u društvu Hamsho Trading, društvu kćeri društva Hamsho International koje je Vijeće uvrstilo na popis, pruža potporu sirijskom režimu. Također je povezan sa subjektom Hamsho International koji je uvršten na popis. Također je potpredsjednik Sirijskog vijeća za željezo i čelik (Syrian Council of Iron and Steel) zajedno s poslovnim ljudima odanima režimu koji su uvršteni na popis, poput Aymana Jabera. Također je suradnik predsjednika Bashara al-Assada. | 7.3.2015. |
| 241. | Salam Mohammad AL-SAFFAF | Datum rođenja: 1979.
  Spol: ženski | Ministrica upravnog razvoja. Imenovana u ožujku 2017. | 30.5.2017. |
| 265. | Mohamad Amer MARDINI
  (također poznat kao Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI) | Datum rođenja: 1959.
  Mjesto rođenja: Damask, Sirija
  Spol: muški | Bivši ministar visokog obrazovanja, na dužnosti nakon svibnja 2011. (imenovan 27.8.2014.) Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. | 21.10.2014. |
| 268. | Ghassan Ahmed GHANNAM
  (također poznat kao general-bojnik Ghassan Ghannan, brigadni general Ghassan Ahmad Ghanem) | Čin: general-bojnik
  Položaj: zapovjednik 155. raketne brigade
  Spol: muški | Član oružanih snaga Sirije s činom pukovnika te na istovjetnom ili višem položaju nakon svibnja 2011. General-bojnik i zapovjednik 155. raketne brigade. Zbog svojeg položaja u 155. raketnoj brigadi povezan s Maherom al-Assadom. Kao zapovjednik 155. raketne brigade podupire sirijski režim i odgovoran je za nasilnu represiju nad civilnim stanovništvom. Odgovoran je za ispaljivanje raketa SCUD na različite civilne ciljeve između siječnja i ožujka 2013. | 21.10.2014. |
| 285. | Samer FOZ
  (također poznat kao. Samir Foz/Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)
  (سامر فوز) | Datum rođenja: 20. svibnja 1973.
  Mjesto rođenja: Homs, Sirija / Latakija, Sirija
  Državljanstva: sirijsko,
  tursko Broj turske putovnice: U 09471711 (mjesto izdavanja: Turska; datum isteka valjanosti: 21.7.2024.)
  Sirijski nacionalni broj: 06010274705
  Adresa: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubai, UAE
  Položaj: predsjednik uprave društva Aman Group
  Spol: muški | Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji, s interesima i aktivnostima u različitim sektorima sirijskoga gospodarstva, uključujući zajednički pothvat koji ima potporu režima i koji je uključen u izgradnju kompleksa Marota City, luksuznog stambenog i komercijalnog kompleksa. Samer Foz pruža financijsku i drugu potporu sirijskom režimu, uključujući financiranje Vojnih snaga sigurnosti i zaštite u Siriji te posredovanje u dogovorima o žitu. Također ima financijsku korist od pristupa trgovačkim prilikama u okviru trgovine pšenicom i projekata obnove, što je posljedica njegovih veza s režimom. | 21.1.2019. |
| | | Ostale informacije: Izvršni predsjednik društva Aman Group. Društva kćeri: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Aman Group je partner iz privatnog sektora u zajedničkom pothvatu Aman Damascus JSC s društvom Damascus Cham Holding, u kojem je Foz pojedinačni dioničar. Emmar Industries zajednički je pothvat društava Aman Group i the Hamisho Group, u kojem Foz ima većinski udio i čiji je predsjednik. | | |
| 291. | Amer FOZ
  (također poznat kao Amer Zuhair Fawz)
  (عامر فوز ) | Datum rođenja: 11.3.1976.
  Državljanstvo: sirijsko; Sveti Kristofor i Nevis
  Nacionalni br.: 06010274747
  Broj putovnice: 002-14-L169340
  Boravišna iskaznica Ujedinjenih Arapskih Emirata: 784-1976-7135283-5 | Vodeći poslovni čovjek s osobnim i obiteljskim poslovnim interesima i aktivnostima u različitim sektorima sirijskoga gospodarstva. Ima financijske koristi od pristupa komercijalnim mogućnostima i podupire sirijski režim. Od 2012. do 2019. bio je glavni direktor društva ASM International Trading LLC.
  Povezan je i sa svojim bratom Samerom Fozom, kojeg je Vijeće uvrstilo na popis u siječnju 2019. kao vodećeg poslovnog čovjeka koji djeluje u Siriji i koji podupire režim ili ostvaruje korist od njega. Zajedno sa svojim bratom provodi niz komercijalnih projekata, posebno u području Adra al-Ummaliyya (predgrađa Damaska). Ti projekti uključuju tvornicu koja proizvodi kablove i pribor za kablove te projekt proizvodnje električne energije upotrebom solarne energije. Sudjelovali su i u raznim aktivnostima s ISIL-om (Daiš) u ime Assadova režima, uključujući nabavu oružja i streljiva u zamjenu za pšenicu i naftu. | 17.2.2020. |
| | | Položaj: Osnivač društva District 6 Company; osnivački partner društva Easy life Company;
  Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Samer Foz; potpredsjednik društva Asas Steel Company; Aman Holding;
  Spol: muški | | |
| 295. | Adel Anwar AL-OLABI
  (također poznat kao Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)
  (عادل أنور العلبي ) | Datum rođenja: 1976.
  Državljanstvo: sirijsko
  Položaj: potpredsjednik društva Damascus Cham Holding Company (DCHC); guverner Damaska
  Spol: muški | Vodeći poslovni čovjek koji ostvaruje korist od sirijskog režima te ga podupire. Predsjednik društva Damascus Cham Holding Company (DCHC) koje je investicijski ogranak guvernorata Damask za upravljanje nekretninama tog guvernorata i provedbu projekta Marota City.
  Adel Anwar al-Olabi ujedno je guverner Damaska, a na tu dužnost imenovao ga je predsjednik Bashar al-Assad u studenome 2018. Kao guverner Damaska i predsjednik DCHC-a odgovoran je za nastojanja da se u Damasku, osobito u okviru projekta Marota City, provedu režimske politike iskorištavanja izvlaštenih zemljišta (uključujući Dekret br. 66 i Zakon br. 10). | 17.2.2020.”; |

2.

u odjeljku A. (Osobe) sljedeći unosi zamjenjuju odgovarajuće unose na popisu:

Ime i prezime

Podaci o identitetu

Razlozi

Datum uvrštavanja na popis

„14.

Brigadni general Muhammed BILAL

(također poznat kao potpukovnik Muhammad Bilal)

Spol: muški

Kao viši časnik u sirijskoj obavještajnoj službi zračnih snaga podupire sirijski režim i odgovoran je za nasilnu represiju nad civilnim stanovništvom. Povezan je i s Centrom za znanstvene studije i istraživanja (SSRC) koji je uvršten na popis.

21.10.2014.

22.

Ihab MAKHLOUF

(također poznat kao Ehab, Iehab)

(ايهاب مخلوف)

Datum rođenja: 21.1.1973.

Mjesto rođenja: Damask, Sirija

Putovnica br.: N002848852

Spol: muški

Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji. Ima poslovne interese u nekoliko sirijskih poduzeća i subjekata, među ostalim i u Ramak Construction Co i Syrian International Private University for Science and Technology (Sirijsko privatno sveučilište za znanost i tehnologiju – SIUST).

Utjecajan je član obitelji Makhlouf i blisko je povezan s obitelji Assad; rođak predsjednika Bashara al-Assada. Ehab Makhlouf preuzeo je 2020. poslovne aktivnosti Ramija Makhloufa i sirijska vlada dodijelila mu je ugovore za rad tržišta bez carina diljem zemlje i upravljanje tim tržištima.

23.5.2011.

48.

Samir HASSAN

(سمير حسن)

Spol: muški

Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji, s interesima i/ili aktivnostima u nizu sektora sirijskog gospodarstva. Posjeduje udjele u društvima Amir Group i Cham Holding, dvama konglomeratima s interesima u sektorima nekretnina, turizma, prijevoza i financija, i/ili ima znatan utjecaj na ta društva. Predsjednik Sirijsko-ruskog poslovnog vijeća.

Samir Hasan novčanim donacijama potpomaže ratne napore sirijskog režima.

Samir Hasan povezan je s osobama koje ostvaruju koristi od režima ili ga podupiru. Posebno je povezan s Ramijem Makhloufom i Issamom Anboubom, koje je Vijeće uvrstilo na popis i koji ostvaruju koristi od sirijskog režima.

27.9.2014.

61.

George CHAOUI

(شاوي جورج)

Spol: muški

Član sirijske elektroničke vojske (obavještajna služba kopnene vojske). Uključen u nasilnu represiju i pozivanje na nasilje nad civilnim stanovništvom diljem Sirije.

14.11.2011.

78.

Ali BARAKAT

(tzakođer poznat kao Barakat Ali Barakat)

( علي بركات; بركات علي بركات)

Spol: muški

Vojni dužnosnik koji je sudjelovao u nasilju u Homsu. Trenutačno služi u 30. mobilnoj pješačkoj diviziji republikanske garde.

1.12.2011.

96.

Brigadni general Jamal YUNES

(također poznat kao Younes)

(جمال يونس)

Položaj: zapovjednik 555. pukovnije

Spol: muški

Vojnim je postrojbama zapovjedio da pucaju na prosvjednike u Mo’adamiyehu.

Načelnik Vojnog sigurnosnog odbora u Hami 2018.

23.1.2012.

114.

Emad Abdul-Ghani SABOUNI

(također poznat kao Imad Abdul Ghani Al Sabuni)

(عماد عبدالغني صابوني)

Datum rođenja: 1964.

Mjesto rođenja: Damask, Sirija

Spol: muški

Bivši ministar telekomunikacija i tehnologije, na dužnosti barem do travnja 2014. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom. U srpnju 2016. imenovan načelnikom Agencije za planiranje i međunarodnu suradnju (PICC). PICC je vladina agencija koja je povezana s Uredom predsjednika Vlade i koja posebno izrađuje petogodišnje planove koji sadržavaju opće smjernice za vladine gospodarske i razvojne politike.

27.2.2012.

117.

Adnan Hassan MAHMOUD

(عدنان حسن محمود)

Datum rođenja: 1966.

Mjesto rođenja: Tartus, Sirija

Spol: muški

Bivši sirijski veleposlanik u Iranu do 2020. Bivši ministar informiranja, obnaša dužnost nakon svibnja 2011. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom.

23.9.2011.

132.

Brigadni general Abdul-Salam Fajr MAHMOUD

(عبدالسلام فجر محمود)

Datum rođenja: 1959.

Spol: muški

Načelnik Sigurnosnog odbora Južne regije od prosinca 2020. Bivši načelnik sektora sirijske obavještajne službe zračnih snaga u Bab Tumi (Damask). Bivši načelnik istražiteljskog sektora obavještajne službe zračnih snaga zračne luke Mezze. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru. Za njim je raspisan međunarodni uhidbeni nalog zbog ‚sudioništva u djelima mučenja’, ‚sudioništva u zločinima protiv čovječnosti’ i ‚sudioništva u ratnim zločinima’.

24.7.2012.

134.

Pukovnik Qusay Ibrahim MIHOUB

(قصي إبراهيم ميهوب )

Datum rođenja: 1961.

Mjesto rođenja: Derghamo, Jableh, Latakija, Sirija

Spol: muški

Visoki časnik u sirijskoj obavještajnoj službi zračnih snaga. Bivši načelnik sektora Deraa obavještajne službe zračnih snaga (poslan iz Damaska u Deraau kad su tamo počeli prosvjedi). Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru kao i za nasilno gušenje mirnih prosvjeda u južnoj regiji.

24.7.2012.

137.

Brigadni general Ibrahim MA'ALA

(također poznat kao Maala, Maale, Ma'la)

( معلى;معلا (ابراهيم)

Spol: muški

Načelnik sektora 285 (Damask) Uprave za opću obavještajnu službu (zamijenio brigadnog generala Hussama Fendija krajem 2011.). Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru.

24.7.2012.

139.

General-bojnik Hussam LUQA

(također poznat kao Husam, Housam, Houssam); Louqa, Louca, Louka, Luka)

(حسام لوقا)

Datum rođenja: 1964.

Mjesto rođenja: Damask, Sirija

Spol: muški

Bivši načelnik Sigurnosnog odbora Južne regije od 2018. do 2020. Bivši načelnik uprave za opću sigurnost. General-bojnik. Od travnja 2012. do 2.12.2018. bio je načelnik sektora Homs Uprave za političku sigurnost (taj je položaj preuzeo od brigadnog generala Nasra al-Alija). Od 3.12.2018. načelnik Uprave za političku sigurnost. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru.

24.7.2012.

140.

Brigadni general Taha TAHA

(طه طه)

Spol: muški

Zamjenik pomoćnika načelnika Odjela za političku sigurnost. Bivši voditelj sektora Latakija Uprave za političku sigurnost. Odgovoran za mučenje protivnika u pritvoru.

24.7.2012.

144.

General-bojnik Ahmed AL-JARROUCHEH (također poznat kao Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)

(احمد الجروشة )

Datum rođenja: 1957.

Spol: muški

Bivši načelnik vanjskog sektora opće obavještajne službe (sektor 279). U okviru te funkcije odgovoran je za aktivnosti opće obavještajne službe u sirijskim veleposlanstvima.

24.7.2012.

146.

General Ghassan Jaoudat ISMAIL

(također poznat kao Ismael)

(غسان جودت اسماعيل )

Datum rođenja: 1960.

Mjesto rođenja: Junaynat Ruslan – Darkoush, regija Tartus, Sirija

Spol: muški

Načelnik Uprave za sirijsku obavještajnu službu zračnih snaga od 2019. Bivši zamjenik direktora Uprave za obavještajnu službu zračnih snaga i ranije zadužen za sektor za misije u okviru obavještajne službe zračnih snaga, koji u suradnji sa sektorom za posebne operacije upravlja elitnim jedinicama obavještajne službe zračnih snaga, koje imaju važnu ulogu u represiji koju provodi sirijski režim. U okviru te funkcije Ghassan Jaoudat Ismail jedan je od najviših vojnih vođa koji izravno izvršava nasilnu represiju sirijskog režima nad protivnicima te je odgovoran za nestanke civila.

24.7.2012.

147.

General-bojnik Amer AL-ACHI

(također poznat kao Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)

(عامر ابراهيم العشي )

Spol: muški

Bivši guverner guvernorata Sweida kojeg je na tu funkciju u srpnju 2016. imenovao predsjednik Bashar al-Assad. Bivši načelnik obavještajnog sektora sirijske obavještajne službe zračnih snaga (2012.–2016.). U okviru svoje funkcije u obavještajnoj službi zračnih snaga Amer al-Achi uključen je u represiju nad sirijskom oporbom.

24.7.2012.

156.

Hala Mohammad

(također poznata kao Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER

(هاله محمد الناصر )

Datum rođenja: 1964.

Mjesto rođenja: Raka, Sirija

Spol: ženski

Bivša ministrica turizma. Kao bivša ministrica u vladi suodgovorna je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom.

16.10.2012.

172.

Ali HADAR (također poznat kao HAIDAR)

Datum rođenja: 1962.

Spol: muški

Voditelj Agencije za nacionalnu pomirbu i bivši državni ministar za pitanja nacionalne pomirbe. Predsjednik krila Intifada Sirijske socijalne nacionalističke stranke. Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom.

16.10.2012.

204.

Emad HAMSHO

(također poznat kao Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)

(حمشو عماد)

Adresa: Hamsho Building 31 Baghdad Street, Damask, Sirija

Spol: muški

Zaposlen na visokom upravljačkom položaju u društvu Hamsho Trading. Svojim visokim položajem u društvu Hamsho Trading, društvu kćeri društva Hamsho International koje je Vijeće uvrstilo na popis, pruža potporu sirijskom režimu. Također je povezan sa subjektom Hamsho International koji je uvršten na popis. Također je potpredsjednik Sirijskog vijeća za željezo i čelik (Syrian Council of Iron and Steel) zajedno s poslovnim ljudima odanima režimu koji su uvršteni na popis, poput Aymana Jabera. Također je suradnik predsjednika Bashara al-Assada.

7.3.2015.

241.

Salam Mohammad AL-SAFFAF

Datum rođenja: 1979.

Spol: ženski

Ministrica upravnog razvoja. Imenovana u ožujku 2017.

30.5.2017.

265.

Mohamad Amer MARDINI

(također poznat kao Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI)

Datum rođenja: 1959.

Mjesto rođenja: Damask, Sirija

Spol: muški

Bivši ministar visokog obrazovanja, na dužnosti nakon svibnja 2011. (imenovan 27.8.2014.) Kao bivši ministar u vladi suodgovoran je za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom.

21.10.2014.

268.

Ghassan Ahmed GHANNAM

(također poznat kao general-bojnik Ghassan Ghannan, brigadni general Ghassan Ahmad Ghanem)

Čin: general-bojnik

Položaj: zapovjednik 155. raketne brigade

Spol: muški

Član oružanih snaga Sirije s činom pukovnika te na istovjetnom ili višem položaju nakon svibnja 2011. General-bojnik i zapovjednik 155. raketne brigade. Zbog svojeg položaja u 155. raketnoj brigadi povezan s Maherom al-Assadom. Kao zapovjednik 155. raketne brigade podupire sirijski režim i odgovoran je za nasilnu represiju nad civilnim stanovništvom. Odgovoran je za ispaljivanje raketa SCUD na različite civilne ciljeve između siječnja i ožujka 2013.

21.10.2014.

285.

Samer FOZ

(također poznat kao. Samir Foz/Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)

(سامر فوز)

Datum rođenja: 20. svibnja 1973.

Mjesto rođenja: Homs, Sirija / Latakija, Sirija

Državljanstva: sirijsko,

tursko Broj turske putovnice: U 09471711 (mjesto izdavanja: Turska; datum isteka valjanosti: 21.7.2024.)

Sirijski nacionalni broj: 06010274705

Adresa: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubai, UAE

Položaj: predsjednik uprave društva Aman Group

Spol: muški

Vodeći poslovni čovjek koji djeluje u Siriji, s interesima i aktivnostima u različitim sektorima sirijskoga gospodarstva, uključujući zajednički pothvat koji ima potporu režima i koji je uključen u izgradnju kompleksa Marota City, luksuznog stambenog i komercijalnog kompleksa. Samer Foz pruža financijsku i drugu potporu sirijskom režimu, uključujući financiranje Vojnih snaga sigurnosti i zaštite u Siriji te posredovanje u dogovorima o žitu. Također ima financijsku korist od pristupa trgovačkim prilikama u okviru trgovine pšenicom i projekata obnove, što je posljedica njegovih veza s režimom.

21.1.2019.

Ostale informacije: Izvršni predsjednik društva Aman Group. Društva kćeri: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Aman Group je partner iz privatnog sektora u zajedničkom pothvatu Aman Damascus JSC s društvom Damascus Cham Holding, u kojem je Foz pojedinačni dioničar. Emmar Industries zajednički je pothvat društava Aman Group i the Hamisho Group, u kojem Foz ima većinski udio i čiji je predsjednik.

291.

Amer FOZ

(također poznat kao Amer Zuhair Fawz)

(عامر فوز )

Datum rođenja: 11.3.1976.

Državljanstvo: sirijsko; Sveti Kristofor i Nevis

Nacionalni br.: 06010274747

Broj putovnice: 002-14-L169340

Boravišna iskaznica Ujedinjenih Arapskih Emirata: 784-1976-7135283-5

Vodeći poslovni čovjek s osobnim i obiteljskim poslovnim interesima i aktivnostima u različitim sektorima sirijskoga gospodarstva. Ima financijske koristi od pristupa komercijalnim mogućnostima i podupire sirijski režim. Od 2012. do 2019. bio je glavni direktor društva ASM International Trading LLC.

Povezan je i sa svojim bratom Samerom Fozom, kojeg je Vijeće uvrstilo na popis u siječnju 2019. kao vodećeg poslovnog čovjeka koji djeluje u Siriji i koji podupire režim ili ostvaruje korist od njega. Zajedno sa svojim bratom provodi niz komercijalnih projekata, posebno u području Adra al-Ummaliyya (predgrađa Damaska). Ti projekti uključuju tvornicu koja proizvodi kablove i pribor za kablove te projekt proizvodnje električne energije upotrebom solarne energije. Sudjelovali su i u raznim aktivnostima s ISIL-om (Daiš) u ime Assadova režima, uključujući nabavu oružja i streljiva u zamjenu za pšenicu i naftu.

17.2.2020.

Položaj: Osnivač društva District 6 Company; osnivački partner društva Easy life Company;

Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Samer Foz; potpredsjednik društva Asas Steel Company; Aman Holding;

Spol: muški

295.

Adel Anwar AL-OLABI

(također poznat kao Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)

(عادل أنور العلبي )

Datum rođenja: 1976.

Državljanstvo: sirijsko

Položaj: potpredsjednik društva Damascus Cham Holding Company (DCHC); guverner Damaska

Spol: muški

Vodeći poslovni čovjek koji ostvaruje korist od sirijskog režima te ga podupire. Predsjednik društva Damascus Cham Holding Company (DCHC) koje je investicijski ogranak guvernorata Damask za upravljanje nekretninama tog guvernorata i provedbu projekta Marota City.

Adel Anwar al-Olabi ujedno je guverner Damaska, a na tu dužnost imenovao ga je predsjednik Bashar al-Assad u studenome 2018. Kao guverner Damaska i predsjednik DCHC-a odgovoran je za nastojanja da se u Damasku, osobito u okviru projekta Marota City, provedu režimske politike iskorištavanja izvlaštenih zemljišta (uključujući Dekret br. 66 i Zakon br. 10).

17.2.2020.”;

| 3. | u odjeljku B. (Subjekti) sljedeći unosi zamjenjuju odgovarajuće unose na popisu: | Ime i prezime | Podaci o identitetu | Razlozi | Datum uvrštavanja na popis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Bena Properties | Cham Holding Building, Daraa Highway,Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq, Sirija, P.O.Box 9525 | Pod nadzorom Ramija Makhloufa. Najveće sirijsko društvo za nekretnine te ogranak za nekretnine i ulaganja društva Cham Holding; financira sirijski režim. | 23.6.2011. |
| 77. | Al Qatarji Company
  (također poznat kao Qatarji International Group; Al-Sham i Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)
  (شركة قاطرجي مجموعة/) | Vrsta subjekta: privatno društvo
  Poslovni sektor: uvoz/izvoz, kamionski prijevoz; opskrba naftom i robom
  Ime i prezime direktora/uprava: Hussam al-Qatirji, glavni izvršni direktor (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis) | Istaknuto društvo koje posluje u različitim sektorima sirijskog gospodarstva. Olakšavanjem trgovine gorivom, oružjem i streljivom između režima i različitih aktera, uključujući ISIL (Daiš), pod izlikom uvoza i izvoza prehrambenih proizvoda, podupiranjem paravojnih postrojbi koje se bore na strani režima i iskorištavanjem svojih veza s režimom kako bi proširilo svoju komercijalnu aktivnost, Al Qatarji Company – na čelu čijeg upravnog odbora je Hussam al-Qatirji, član Narodne skupštine Sirije – podupire sirijski režim i ostvaruje korist od njega. | 17.2.2020. |
| | | Krajnji stvarni vlasnik: Hussam al-Qatirji (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)
  Registrirana adresa: Mazzah, Damask, Sirija
  Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC | | |
| 78. | Damascus Cham Holding Company
  (također poznat kao Damascus Cham Private Joint Stock Company
  (لقابضة الشام دمشق) | Vrsta subjekta: javno društvo privatnog prava
  Poslovni sektor: izgradnja nekretnina
  Ime i prezime direktora/uprava: Adel Anwar al-Olabi, predsjednik upravnog odbora i guverner Damaska (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)
  Krajnji stvarni vlasnik: guvernorat Damask | Društvo Damascus Cham Holding Company osnovao je režim kao investicijski ogranak guvernorata Damaska za potrebe upravljanja nekretninama tog guvernorata i provedbe projekta Marota City, odnosno projekta luksuznih nekretnina koje se grade na zemljištu izvlaštenom posebice na temelju Dekreta br. 66 i Zakona br. 10.
  Upravljanjem provedbom projekta Marota City društvo Damascus Cham Holding (čiji je predsjednik guverner Damaska) podupire sirijski režim i ostvaruje korist od tog režima te pruža povlastice poslovnim ljudima u bliskoj vezi s režimom koje su s tim subjektom sklopile unosne poslove u okviru javno-privatnih partnerstava. | 17.2.2020.”. |
| | | Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Rami Makhlouf (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Samer Foz (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Mazen Tarazi (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Talas Group, u vlasništvu poduzetnika Anasa Talasa (koje je Vijeće uvrstilo na popis); Khaled al-Zubaidi (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Nader Qalei (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis). | | |

3.

u odjeljku B. (Subjekti) sljedeći unosi zamjenjuju odgovarajuće unose na popisu:

Ime i prezime

Podaci o identitetu

Razlozi

Datum uvrštavanja na popis

„1.

Bena Properties

Cham Holding Building, Daraa Highway,Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq, Sirija, P.O.Box 9525

Pod nadzorom Ramija Makhloufa. Najveće sirijsko društvo za nekretnine te ogranak za nekretnine i ulaganja društva Cham Holding; financira sirijski režim.

23.6.2011.

77.

Al Qatarji Company

(također poznat kao Qatarji International Group; Al-Sham i Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)

(شركة قاطرجي مجموعة/)

Vrsta subjekta: privatno društvo

Poslovni sektor: uvoz/izvoz, kamionski prijevoz; opskrba naftom i robom

Ime i prezime direktora/uprava: Hussam al-Qatirji, glavni izvršni direktor (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)

Istaknuto društvo koje posluje u različitim sektorima sirijskog gospodarstva. Olakšavanjem trgovine gorivom, oružjem i streljivom između režima i različitih aktera, uključujući ISIL (Daiš), pod izlikom uvoza i izvoza prehrambenih proizvoda, podupiranjem paravojnih postrojbi koje se bore na strani režima i iskorištavanjem svojih veza s režimom kako bi proširilo svoju komercijalnu aktivnost, Al Qatarji Company – na čelu čijeg upravnog odbora je Hussam al-Qatirji, član Narodne skupštine Sirije – podupire sirijski režim i ostvaruje korist od njega.

17.2.2020.

Krajnji stvarni vlasnik: Hussam al-Qatirji (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)

Registrirana adresa: Mazzah, Damask, Sirija

Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC

78.

Damascus Cham Holding Company

(također poznat kao Damascus Cham Private Joint Stock Company

(لقابضة الشام دمشق)

Vrsta subjekta: javno društvo privatnog prava

Poslovni sektor: izgradnja nekretnina

Ime i prezime direktora/uprava: Adel Anwar al-Olabi, predsjednik upravnog odbora i guverner Damaska (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis)

Krajnji stvarni vlasnik: guvernorat Damask

Društvo Damascus Cham Holding Company osnovao je režim kao investicijski ogranak guvernorata Damaska za potrebe upravljanja nekretninama tog guvernorata i provedbe projekta Marota City, odnosno projekta luksuznih nekretnina koje se grade na zemljištu izvlaštenom posebice na temelju Dekreta br. 66 i Zakona br. 10.

Upravljanjem provedbom projekta Marota City društvo Damascus Cham Holding (čiji je predsjednik guverner Damaska) podupire sirijski režim i ostvaruje korist od tog režima te pruža povlastice poslovnim ljudima u bliskoj vezi s režimom koje su s tim subjektom sklopile unosne poslove u okviru javno-privatnih partnerstava.

17.2.2020.”.

Rodbina/poslovni suradnici/subjekti ili partneri/veze: Rami Makhlouf (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Samer Foz (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Mazen Tarazi (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Talas Group, u vlasništvu poduzetnika Anasa Talasa (koje je Vijeće uvrstilo na popis); Khaled al-Zubaidi (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis); Nader Qalei (kojeg je Vijeće uvrstilo na popis).

---

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/100 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/100

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/856

оd 25. svibnja 2021.

o utvrđivanju datuma na koji Ured europskog javnog tužitelja preuzima istražne zadaće i zadaće kaznenog progona

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (1), a posebno njezin članak 120. stavak 2. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 120. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2017/1939 EPPO treba preuzeti istražne zadaće i zadaće kaznenog progona koje su mu dodijeljene tom uredbom na datum koji će Komisija utvrditi svojom odlukom na prijedlog glavnog europskog tužitelja nakon osnivanja EPPO-a. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 120. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2017/1939 EPPO treba preuzeti istražne zadaće i zadaće kaznenog progona koje su mu dodijeljene tom uredbom na datum koji će Komisija utvrditi svojom odlukom na prijedlog glavnog europskog tužitelja nakon osnivanja EPPO-a.

| (2) | Glavni europski tužitelj predložio je Komisiji 7. travnja 2021. da EPPO preuzme istražne zadaće i zadaće kaznenog progona 1. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(2)

Glavni europski tužitelj predložio je Komisiji 7. travnja 2021. da EPPO preuzme istražne zadaće i zadaće kaznenog progona 1. lipnja 2021.

| (3) | EPPO je nedjeljivo tijelo Unije koje djeluje kao jedinstveni ured s decentraliziranom strukturom. Njegova središnja razina sastoji se od kolegija, stalnih vijeća, glavnog europskog tužitelja, zamjenikâ glavnog europskog tužitelja, europskih tužitelja i upravnog direktora. Glavni europski tužitelj, europski tužitelji, zamjenici glavnog europskog tužitelja i upravni direktor EPPO-a imenovani su odlukama donesenima 23. listopada 2019. (2), 27. srpnja 2020. (3), 11. studenoga 2020. (4) i 20. siječnja 2021. (5). Kolegij je osnovan 28. rujna 2020. U skladu s člankom 21. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 12. listopada 2020. donio unutarnji poslovnik EPPO-a. Kolegij je 25. studenoga 2020. na temelju članka 10. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) 2017/1939 donio pravila o stalnim vijećima. Zaposleno je osoblje EPPO-a, kako je definirano u članku 2. stavku 4. Uredbe (EU) 2017/1939. |
| --- | --- |

(3)

EPPO je nedjeljivo tijelo Unije koje djeluje kao jedinstveni ured s decentraliziranom strukturom. Njegova središnja razina sastoji se od kolegija, stalnih vijeća, glavnog europskog tužitelja, zamjenikâ glavnog europskog tužitelja, europskih tužitelja i upravnog direktora. Glavni europski tužitelj, europski tužitelji, zamjenici glavnog europskog tužitelja i upravni direktor EPPO-a imenovani su odlukama donesenima 23. listopada 2019. (2), 27. srpnja 2020. (3), 11. studenoga 2020. (4) i 20. siječnja 2021. (5). Kolegij je osnovan 28. rujna 2020. U skladu s člankom 21. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 12. listopada 2020. donio unutarnji poslovnik EPPO-a. Kolegij je 25. studenoga 2020. na temelju članka 10. stavka 1. prvog podstavka Uredbe (EU) 2017/1939 donio pravila o stalnim vijećima. Zaposleno je osoblje EPPO-a, kako je definirano u članku 2. stavku 4. Uredbe (EU) 2017/1939.

| (4) | Decentralizirana razina EPPO-a sastoji se od delegiranih europskih tužitelja koji su smješteni u državama članicama koje sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem EPPO-a („države članice”). Kolegij je 29. rujna 2020. na temelju članka 114. točke (c) Uredbe (EU) 2017/1939 donio pravila o uvjetima zapošljavanja delegiranih europskih tužitelja. Do 1. lipnja 2021. trebalo bi imenovati najmanje dva delegirana europska tužitelja za svaku državu članicu. Na dan donošenja ove Odluke EPPO je već imenovao najmanje dva delegirana europska tužitelja po državi članici, osim za Finsku i Sloveniju (6). Primjereno razdoblje u kojem su države članice mogle za mjesto delegiranog europskog tužitelja predložiti svoje kandidate već je isteklo. Ta situacija ne bi trebala spriječiti učinkovit početak rada EPPO-a jer u skladu s člankom 28. stavkom 4. Uredbe (EU) 2017/1939 postoji mogućnost da europski tužitelj dotičnih država članica sâm provede istragu u tim državama članicama, sa svim ovlastima, odgovornostima i obvezama delegiranog europskog tužitelja. |
| --- | --- |

(4)

Decentralizirana razina EPPO-a sastoji se od delegiranih europskih tužitelja koji su smješteni u državama članicama koje sudjeluju u pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem EPPO-a („države članice”). Kolegij je 29. rujna 2020. na temelju članka 114. točke (c) Uredbe (EU) 2017/1939 donio pravila o uvjetima zapošljavanja delegiranih europskih tužitelja. Do 1. lipnja 2021. trebalo bi imenovati najmanje dva delegirana europska tužitelja za svaku državu članicu. Na dan donošenja ove Odluke EPPO je već imenovao najmanje dva delegirana europska tužitelja po državi članici, osim za Finsku i Sloveniju (6). Primjereno razdoblje u kojem su države članice mogle za mjesto delegiranog europskog tužitelja predložiti svoje kandidate već je isteklo. Ta situacija ne bi trebala spriječiti učinkovit početak rada EPPO-a jer u skladu s člankom 28. stavkom 4. Uredbe (EU) 2017/1939 postoji mogućnost da europski tužitelj dotičnih država članica sâm provede istragu u tim državama članicama, sa svim ovlastima, odgovornostima i obvezama delegiranog europskog tužitelja.

| (5) | EPPO-u je dodijeljen autonoman proračun u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje od 2021. do 2027. (7), čime se jamči njegova potpuna autonomija i neovisnost. |
| --- | --- |

(5)

EPPO-u je dodijeljen autonoman proračun u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje od 2021. do 2027. (7), čime se jamči njegova potpuna autonomija i neovisnost.

| (6) | U skladu s člankom 44. stavkom 1. Uredbe (EU) 2017/1939 uspostavljen je EPPO-ov sustav vođenja predmeta, koji djeluje na središnjoj i decentraliziranoj razini. U Prilogu toj uredbi, koji je uveden Delegiranom uredbom Vijeća (EU) 2020/2153 (8), navedene su kategorije operativnih osobnih podataka i kategorije ispitanikâ čije operativne osobne podatke EPPO smije obrađivati u kazalu spisa predmeta. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 44. stavkom 1. Uredbe (EU) 2017/1939 uspostavljen je EPPO-ov sustav vođenja predmeta, koji djeluje na središnjoj i decentraliziranoj razini. U Prilogu toj uredbi, koji je uveden Delegiranom uredbom Vijeća (EU) 2020/2153 (8), navedene su kategorije operativnih osobnih podataka i kategorije ispitanikâ čije operativne osobne podatke EPPO smije obrađivati u kazalu spisa predmeta.

| (7) | U skladu s člankom 78. stavkom 5. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 21. listopada 2020. donio pravila koja se odnose na EPPO-ova službenika za zaštitu podataka. Kolegij je 28. listopada 2020. donio pravila o obradi osobnih podataka koju provodi EPPO. U skladu s člankom 25. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (9) kolegij je 21. listopada 2020. donio interna pravila o ograničenjima određenih prava ispitanikâ u vezi s obradom administrativnih osobnih podataka u okviru aktivnosti koje provodi EPPO. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 78. stavkom 5. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 21. listopada 2020. donio pravila koja se odnose na EPPO-ova službenika za zaštitu podataka. Kolegij je 28. listopada 2020. donio pravila o obradi osobnih podataka koju provodi EPPO. U skladu s člankom 25. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (9) kolegij je 21. listopada 2020. donio interna pravila o ograničenjima određenih prava ispitanikâ u vezi s obradom administrativnih osobnih podataka u okviru aktivnosti koje provodi EPPO.

| (8) | U skladu s člankom 95. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 13. siječnja 2021. donio financijska pravila koja se primjenjuju na EPPO. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 95. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 13. siječnja 2021. donio financijska pravila koja se primjenjuju na EPPO.

| (9) | U skladu s člankom 106. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1939 EPPO i Veliko Vojvodstvo Luksemburg sklopili su 27. studenoga 2020. sporazum o sjedištu. Prostorije središnjeg ureda u Luxembourgu stavljene su na raspolaganje EPPO-u. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s člankom 106. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1939 EPPO i Veliko Vojvodstvo Luksemburg sklopili su 27. studenoga 2020. sporazum o sjedištu. Prostorije središnjeg ureda u Luxembourgu stavljene su na raspolaganje EPPO-u.

| (10) | U skladu s člankom 107. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 30. rujna 2020. donio interna pravila o jeziku u EPPO-u. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člankom 107. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 30. rujna 2020. donio interna pravila o jeziku u EPPO-u.

| (11) | U skladu s člankom 109. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 21. listopada 2020. donio pravila o pristupu javnosti dokumentima EPPO-a. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člankom 109. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1939 kolegij je 21. listopada 2020. donio pravila o pristupu javnosti dokumentima EPPO-a.

| (12) | Sve države članice obavijestile su Komisiju o donošenju mjera za prenošenje Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (10) u nacionalno pravo te su općenito uvele druge odgovarajuće mjere kako bi osigurale da EPPO može započeti s radom. |
| --- | --- |

(12)

Sve države članice obavijestile su Komisiju o donošenju mjera za prenošenje Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (10) u nacionalno pravo te su općenito uvele druge odgovarajuće mjere kako bi osigurale da EPPO može započeti s radom.

| (13) | Budući da su uvjeti utvrđeni u članku 120. stavku 2. drugom podstavku Uredbe (EU) 2017/1939 ispunjeni, EPPO je osnovan i spreman preuzeti istražne zadaće i zadaće kaznenog progona. Stoga je potrebno utvrditi datum na koji EPPO treba preuzeti te zadaće. |
| --- | --- |

(13)

Budući da su uvjeti utvrđeni u članku 120. stavku 2. drugom podstavku Uredbe (EU) 2017/1939 ispunjeni, EPPO je osnovan i spreman preuzeti istražne zadaće i zadaće kaznenog progona. Stoga je potrebno utvrditi datum na koji EPPO treba preuzeti te zadaće.

| (14) | U skladu s člankom 120. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) 2017/1939 taj datum ne bi trebao biti raniji od tri godine nakon datuma stupanja na snagu te uredbe. Budući da je Uredba (EU) 2017/1939 stupila na snagu 20. studenoga 2017., taj datum ne bi trebao biti prije 20. studenoga 2020. |
| --- | --- |

(14)

U skladu s člankom 120. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) 2017/1939 taj datum ne bi trebao biti raniji od tri godine nakon datuma stupanja na snagu te uredbe. Budući da je Uredba (EU) 2017/1939 stupila na snagu 20. studenoga 2017., taj datum ne bi trebao biti prije 20. studenoga 2020.

| (15) | U skladu s člankom 120. stavkom 2. prvim i četvrtim podstavkom Uredbe (EU) 2017/1939 EPPO izvršava nadležnost za sva kaznena djela u okviru svoje nadležnosti počinjena nakon 20. studenoga 2017. ili, za države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju odluke donesene u skladu s člankom 331. stavkom 1. UFEU-a, datuma navedenog u dotičnoj odluci. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člankom 120. stavkom 2. prvim i četvrtim podstavkom Uredbe (EU) 2017/1939 EPPO izvršava nadležnost za sva kaznena djela u okviru svoje nadležnosti počinjena nakon 20. studenoga 2017. ili, za države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju odluke donesene u skladu s člankom 331. stavkom 1. UFEU-a, datuma navedenog u dotičnoj odluci.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ured europskog javnog tužitelja preuzima istražne zadaće i zadaće kaznenog progona koje su mu dodijeljene Uredbom (EU) 2017/1939 1. lipnja 2021.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. svibnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

1

(2)  
  SL L 274, 28.10.2019., str. 1.

2

(3)  
  SL L 244, 29.7.2020., str. 18.

3

(4)  Odluke 010/2020 i 011/2020 kolegija Ureda europskog javnog tužitelja od 11. studenoga 2020.

4

(5)  Odluka 003/2021 kolegija Ureda europskog javnog tužitelja od 20. siječnja 2021.

5

(6)  Odluke kolegija Ureda europskog javnog tužitelja: 19/2020 od 25. studenoga 2020. (imenovanje deset delegiranih europskih tužitelja u Saveznoj Republici Njemačkoj); 020/2020 od 25. studenoga 2020. (imenovanje četiriju delegiranih europskih tužitelja u Slovačkoj Republici); 021/2020 od 2. prosinca 2020. (imenovanje dvaju delegiranih europskih tužitelja u Republici Estoniji); 22/2020 od 2. prosinca 2020. (imenovanje jednog delegiranog europskog tužitelja u Saveznoj Republici Njemačkoj); 024/2020 od 9. prosinca 2020. (imenovanje jednog delegiranog europskog tužitelja u Slovačkoj Republici); 007/2021 od 3. veljače 2021. (imenovanje triju delegiranih europskih tužitelja u Republici Litvi); 008/2021 od 5. veljače 2021. (imenovanje triju delegiranih europskih tužitelja u Češkoj Republici); 009/2021 od 10. veljače 2021. (imenovanje šest delegiranih europskih tužitelja u Rumunjskoj); 010/2021 od 10. veljače 2021. (imenovanje dvaju delegiranih europskih tužitelja u Kraljevini Nizozemskoj); 016/2021 od 17. ožujka 2021. (imenovanje jednog delegiranog europskog tužitelja u Kraljevini Belgiji); 022/2021 od 7. travnja 2021. (imenovanje triju delegiranih europskih tužitelja u Republici Bugarskoj); 024/2021 od 7. travnja 2021. (imenovanje dvaju delegiranih europskih tužitelja u Republici Hrvatskoj); 025/2021. od 7. travnja 2021. (imenovanje dvaju delegiranih europskih tužitelja u Češkoj Republici); 026/2021 od 21. travnja 2021. (imenovanje četiriju delegiranih europskih tužitelja u Francuskoj Republici); 027/2021 od 21. travnja 2021. (imenovanje četiriju delegiranih europskih tužitelja u Republici Latviji); 031/2021 od 28. travnja 2021. (imenovanje sedam delegiranih europskih tužitelja u Kraljevini Španjolskoj); 032/2021 od 28. travnja 2021. (imenovanje jednog delegiranog europskog tužitelja u Republici Malti); 034/2021 od 3. svibnja 2021. (imenovanje petnaest delegiranih europskih tužitelja u Talijanskoj Republici); 035/2021 od 3. svibnja 2021. (imenovanje četiriju delegiranih europskih tužitelja u Portugalskoj Republici); 037/2021 od 6. svibnja 2021. (imenovanje jednog delegiranog europskog tužitelja u Republici Bugarskoj); 041/2021 od 12. svibnja 2021. (imenovanje jednog delegiranog europskog tužitelja u Republici Malti); 045/2021 od 17. svibnja 2021. (imenovanje jednog delegiranog europskog tužitelja u Kraljevini Belgiji); 046/2021 od 17. svibnja 2021. (imenovanje dvaju delegiranih europskih tužitelja u Republici Austriji); 047/2021 od 17. svibnja 2021. (imenovanje pet delegiranih europskih tužitelja u Helenskoj Republici); 048/2021 od 19. svibnja 2021. (imenovanje dvaju delegiranih europskih tužitelja u Republici Cipru); 059/2021 od 19. svibnja 2021. (imenovanje dvaju delegiranih europskih tužitelja u Velikom Vojvodstvu Luksemburgu);

6

(7)  
  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2153 оd 14. listopada 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939 u pogledu kategorija operativnih osobnih podataka i kategorija ispitanikâ čije operativne osobne podatke Ured europskog javnog tužitelja smije obrađivati u kazalu spisa predmeta (SL L 431, 21.12.2020., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

9

(10)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

10

---

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/103 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/103

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/857

оd 27. svibnja 2021.

o izmjeni Odluke (EU, Euratom) 2021/625 u pogledu uključivanja određenih investicijskih društava u kriterije prihvatljivosti za članstvo u mreži primarnih trgovaca Unije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (1),

budući da:

| (1) | Članstvo u europskim državnim i nadnacionalnim mrežama primarnih trgovaca obično je otvoreno kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2) te investicijskim društvima koja imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(1)

Članstvo u europskim državnim i nadnacionalnim mrežama primarnih trgovaca obično je otvoreno kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2) te investicijskim društvima koja imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (2) | U članku 4. točki (c) Odluke Komisije (EU, Euratom) 2021/625 (4) kao jedan od kriterija prihvatljivosti za članstvo u mreži primarnih trgovaca Unije utvrđuje se članstvo kreditnih institucija u europskim državnim i nadnacionalnim mrežama primarnih trgovaca. S obzirom na njihovo iskustvo stečeno u okviru članstva u europskim državnim i nadnacionalnim mrežama primarnih trgovaca, za članstvo u mreži primarnih trgovaca Unije trebala bi biti prihvatljiva i investicijska društva koja imaju odobrenje za aktivnosti provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu otkupa u skladu s Direktivom 2014/65/EU. Te su aktivnosti relevantne za zadaće članova mreže primarnih trgovaca Unije, koji mogu sudjelovati na dražbama uz obvezu otkupa i djelovati kao voditelji u sindiciranim transakcijama čime se obvezuju na pružanje usluga provedbe ponude odnosno prodaje dužničkih vrijednosnih papira. |
| --- | --- |

(2)

U članku 4. točki (c) Odluke Komisije (EU, Euratom) 2021/625 (4) kao jedan od kriterija prihvatljivosti za članstvo u mreži primarnih trgovaca Unije utvrđuje se članstvo kreditnih institucija u europskim državnim i nadnacionalnim mrežama primarnih trgovaca. S obzirom na njihovo iskustvo stečeno u okviru članstva u europskim državnim i nadnacionalnim mrežama primarnih trgovaca, za članstvo u mreži primarnih trgovaca Unije trebala bi biti prihvatljiva i investicijska društva koja imaju odobrenje za aktivnosti provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu otkupa u skladu s Direktivom 2014/65/EU. Te su aktivnosti relevantne za zadaće članova mreže primarnih trgovaca Unije, koji mogu sudjelovati na dražbama uz obvezu otkupa i djelovati kao voditelji u sindiciranim transakcijama čime se obvezuju na pružanje usluga provedbe ponude odnosno prodaje dužničkih vrijednosnih papira.

| (3) | Osim toga, u skladu s novim regulatornim okvirom koji se primjenjuje na investicijska društva, posebno Uredbom (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća (5), određena investicijska društva koja obavljaju aktivnosti provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu otkupa u skladu s Direktivom 2014/65/EU trebala bi se od 26. lipnja 2021. smatrati kreditnim institucijama. Međutim, do tog datuma i dok god se u skladu s novim regulatornim okvirom ne izda odobrenje za rad kao kreditne institucije, ti bi se subjekti i dalje privremeno smatrali investicijskim društvima. |
| --- | --- |

(3)

Osim toga, u skladu s novim regulatornim okvirom koji se primjenjuje na investicijska društva, posebno Uredbom (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća (5), određena investicijska društva koja obavljaju aktivnosti provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu otkupa u skladu s Direktivom 2014/65/EU trebala bi se od 26. lipnja 2021. smatrati kreditnim institucijama. Međutim, do tog datuma i dok god se u skladu s novim regulatornim okvirom ne izda odobrenje za rad kao kreditne institucije, ti bi se subjekti i dalje privremeno smatrali investicijskim društvima.

| (4) | Odluku (EU, Euratom) 2021/625 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odluku (EU, Euratom) 2021/625 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Uzimajući u obzir potrebu za utvrđivanjem prvog popisa mreže primarnih trgovaca Unije, za koju je poziv na podnošenje prijava već objavljen i odabir je u tijeku, i prijelazno razdoblje u skladu s novim regulatornim okvirom te radi pravne sigurnosti zainteresiranih podnositelja zahtjeva za članstvo u mreži primarnih trgovaca Unije, ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu i trebala bi se primjenjivati retroaktivno od datuma stupanja na snagu Odluke (EU, Euratom) 2021/625, |
| --- | --- |

(5)

Uzimajući u obzir potrebu za utvrđivanjem prvog popisa mreže primarnih trgovaca Unije, za koju je poziv na podnošenje prijava već objavljen i odabir je u tijeku, i prijelazno razdoblje u skladu s novim regulatornim okvirom te radi pravne sigurnosti zainteresiranih podnositelja zahtjeva za članstvo u mreži primarnih trgovaca Unije, ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu i trebala bi se primjenjivati retroaktivno od datuma stupanja na snagu Odluke (EU, Euratom) 2021/625,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka (EU, Euratom) 2021/625 mijenja se kako slijedi:

| (1) | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeća točka 3.a:

  „
  ‚investicijska društva’ znači investicijska društva kako su definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*1)


  (*1)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).”;" |
| --- | --- | --- |

(1)

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeća točka 3.a:

„
  ‚investicijska društva’ znači investicijska društva kako su definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*1)

(*1)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).”;"

| (b) | točka 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „
  ‚članovi mreže primarnih trgovaca’ znači sve kreditne institucije ili investicijska društva koji ispunjavaju kriterije prihvatljivosti iz članka 4. i uključeni su na popis iz članka 11.”; |
| --- | --- |

(b)

točka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„
  ‚članovi mreže primarnih trgovaca’ znači sve kreditne institucije ili investicijska društva koji ispunjavaju kriterije prihvatljivosti iz članka 4. i uključeni su na popis iz članka 11.”;

| (2) | U članku 3. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

  „Mreža primarnih trgovaca Unije (‚mreža primarnih trgovaca’) jest skupina kreditnih institucija i investicijskih društava iz članka 4. točke (b) podtočke ii. koji ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u sljedećim Komisijinim aktivnostima zaduživanja i upravljanja dugom:”; |
| --- | --- |

(2)

U članku 3. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„Mreža primarnih trgovaca Unije (‚mreža primarnih trgovaca’) jest skupina kreditnih institucija i investicijskih društava iz članka 4. točke (b) podtočke ii. koji ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u sljedećim Komisijinim aktivnostima zaduživanja i upravljanja dugom:”;

| (3) | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

  „Kreditne institucije i investicijska društva koji ispunjavaju sljedeće kriterije prihvatljivi su članovi mreže primarnih trgovaca:”; |
| --- | --- | --- |

(3)

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„Kreditne institucije i investicijska društva koji ispunjavaju sljedeće kriterije prihvatljivi su članovi mreže primarnih trgovaca:”;

| (b) | točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | nadzire ih nadležno tijelo Unije i odobreno im je obavljanje jedne od sljedećih djelatnosti:






  i. | djelatnosti kreditne institucije u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*2), ili |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

nadzire ih nadležno tijelo Unije i odobreno im je obavljanje jedne od sljedećih djelatnosti:

i.

djelatnosti kreditne institucije u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*2), ili

| ii. | djelatnosti investicijskog društva koje ima odobrenje za obavljanje aktivnosti provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu otkupa u skladu s Direktivom 2014/65/EU; i |
| --- | --- |

ii.

djelatnosti investicijskog društva koje ima odobrenje za obavljanje aktivnosti provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu otkupa u skladu s Direktivom 2014/65/EU; i

(*2)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).”
  "

| (4) | U članku 5. točka (e) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:






  „iii. | svaki primarni trgovac odmah obavješćuje Komisiju o svakom postupku koji protiv njega pokrene nadležno tijelo države članice u vezi s aktivnošću koju obavlja primarni trgovac kao kreditna institucija ili investicijsko društvo iz članka 4. točke (b) podtočke ii. Svaki primarni trgovac obavješćuje Komisiju o svim mjerama ili odlukama koje su donesene kao rezultat tih postupaka”; |
| --- | --- | --- |

(4)

U članku 5. točka (e) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:

„iii.

svaki primarni trgovac odmah obavješćuje Komisiju o svakom postupku koji protiv njega pokrene nadležno tijelo države članice u vezi s aktivnošću koju obavlja primarni trgovac kao kreditna institucija ili investicijsko društvo iz članka 4. točke (b) podtočke ii. Svaki primarni trgovac obavješćuje Komisiju o svim mjerama ili odlukama koje su donesene kao rezultat tih postupaka”;

| (5) | U članku 12. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Zainteresirane kreditne institucije i investicijska društva iz članka 4. točke (b) podtočke ii. podnose Komisiji zahtjev za članstvo u mreži primarnih trgovaca ispunjavanjem i podnošenjem obrasca zahtjeva i priloženog kontrolnog popisa s obzirom na kriterije za pristup dostupne na internetskim stranicama Komisije.” |
| --- | --- |

(5)

U članku 12. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Zainteresirane kreditne institucije i investicijska društva iz članka 4. točke (b) podtočke ii. podnose Komisiji zahtjev za članstvo u mreži primarnih trgovaca ispunjavanjem i podnošenjem obrasca zahtjeva i priloženog kontrolnog popisa s obzirom na kriterije za pristup dostupne na internetskim stranicama Komisije.”

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 17. travnja 2021.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

1

(2)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

2

(3)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

3

(4)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2021/625 оd 14. travnja 2021. o uspostavi mreže primarnih trgovaca i definiranju kriterija prihvatljivosti za mandate glavnih voditelja i suvoditelja u sindiciranim transakcijama za potrebe aktivnosti zaduživanja Komisije u ime Unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 131, 16.4.2021., str. 170.).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/2033 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva i o izmjeni uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 575/2013, (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 806/2014 (SL L 314, 5.12.2019., str. 1).

5

---

| 28.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 188/106 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 188/106

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/858

оd 27. svibnja 2021.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2017/253 u pogledu uzbuna uzrokovanih ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i u svrhu otkrivanja kontakata putnika identificiranih s pomoću obrazaca za lociranje putnika

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (1), a posebno njezin članak 8. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Utvrđivanje pozitivnog slučaja bolesti COVID-19 nakon određenog prekograničnog putovanja ispunjava kriterije iz članka 9. stavka 1. Odluke 1082/2013/EU jer i dalje može uzrokovati znatnu smrtnost ljudi, može brzo napredovati u opsegu, utječe na više država članica i može zahtijevati usklađeni odgovor na razini Unije. U skladu s točkom 23. Preporuke (EU) 2020/1475 od 13. listopada 2020. o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (2), informacije o slučajevima bolesti COVID-19 otkrivenima po dolasku osobe na državno područje države članice trebalo bi odmah proslijediti tijelima nadležnima za javno zdravlje u zemljama u kojima je dotična osoba boravila tijekom prethodnih 14 dana u svrhu otkrivanja kontakata s pomoću sustava ranog upozorenja i odgovora („EWRS”) uspostavljenog člankom 8. Odluke 1082/2013/EU, kojim upravlja Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti („ECDC”). |
| --- | --- |

(1)

Utvrđivanje pozitivnog slučaja bolesti COVID-19 nakon određenog prekograničnog putovanja ispunjava kriterije iz članka 9. stavka 1. Odluke 1082/2013/EU jer i dalje može uzrokovati znatnu smrtnost ljudi, može brzo napredovati u opsegu, utječe na više država članica i može zahtijevati usklađeni odgovor na razini Unije. U skladu s točkom 23. Preporuke (EU) 2020/1475 od 13. listopada 2020. o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (2), informacije o slučajevima bolesti COVID-19 otkrivenima po dolasku osobe na državno područje države članice trebalo bi odmah proslijediti tijelima nadležnima za javno zdravlje u zemljama u kojima je dotična osoba boravila tijekom prethodnih 14 dana u svrhu otkrivanja kontakata s pomoću sustava ranog upozorenja i odgovora („EWRS”) uspostavljenog člankom 8. Odluke 1082/2013/EU, kojim upravlja Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti („ECDC”).

| (2) | Na temelju Preporuke (EU) 2020/1475 države članice mogle bi od osoba koje ulaze na njihovo državno područje zahtijevati da predaju obrasce za lociranje putnika („PLF-ovi”) u skladu s odredbama o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju Preporuke (EU) 2020/1475 države članice mogle bi od osoba koje ulaze na njihovo državno područje zahtijevati da predaju obrasce za lociranje putnika („PLF-ovi”) u skladu s odredbama o zaštiti podataka.

| (3) | Zahtjevom za ispunjavanje PLF-ova različitih formata države članice prikupljaju podatke iz PLF-ova od prekograničnih putnika koji ulaze na njihovo državno područje. Tako prikupljeni podaci mogu se upotrijebiti, primjerice, u situaciji u kojoj je osoba koja je ispunila PLF identificirana kao slučaj bolesti COVID-19 kako bi se utvrdio tijek putovanja te osobe i kako bi se relevantne informacije prenijele državama članicama koje moraju provesti postupke otkrivanja kontakata, odnosno osoba koje su možda bile u doticaju sa zaraženim putnikom. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjevom za ispunjavanje PLF-ova različitih formata države članice prikupljaju podatke iz PLF-ova od prekograničnih putnika koji ulaze na njihovo državno područje. Tako prikupljeni podaci mogu se upotrijebiti, primjerice, u situaciji u kojoj je osoba koja je ispunila PLF identificirana kao slučaj bolesti COVID-19 kako bi se utvrdio tijek putovanja te osobe i kako bi se relevantne informacije prenijele državama članicama koje moraju provesti postupke otkrivanja kontakata, odnosno osoba koje su možda bile u doticaju sa zaraženim putnikom.

| (4) | Tijela nekih država članica nadležna za javno zdravlje već međusobno razmjenjuju osobne podatke prikupljene s pomoću nacionalnih PLF-ova za potrebe otkrivanja kontakata u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Ta se razmjena konkretno obavlja putem postojeće tehničke infrastrukture u okviru EWRS-a. |
| --- | --- |

(4)

Tijela nekih država članica nadležna za javno zdravlje već međusobno razmjenjuju osobne podatke prikupljene s pomoću nacionalnih PLF-ova za potrebe otkrivanja kontakata u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Ta se razmjena konkretno obavlja putem postojeće tehničke infrastrukture u okviru EWRS-a.

| (5) | Postojeća tehnička infrastruktura u okviru EWRS-a još ne omogućuje obradu količine podataka iz PLF-ova nastalih sustavnom i opsežnom upotrebom PLF-ova. Primjerice, ne omogućuje automatsko prepoznavanje različitih nacionalnih formata, već je za to potreban ručni unos, što negativno utječe na pravodobnost i djelotvornost otkrivanja kontakata. To se posebno odnosi na slučajeve kad je potrebno otkriti kontakte prekograničnih putnika koji su putovali javnim prijevozom s unaprijed dodijeljenim sjedalima, kao što su zrakoplovi, neki vlakovi, trajekti i brodovi za kružna putovanja, gdje postoji mogućnost velikog broja izloženih putnika i dugotrajne izloženosti zaraženom putniku. |
| --- | --- |

(5)

Postojeća tehnička infrastruktura u okviru EWRS-a još ne omogućuje obradu količine podataka iz PLF-ova nastalih sustavnom i opsežnom upotrebom PLF-ova. Primjerice, ne omogućuje automatsko prepoznavanje različitih nacionalnih formata, već je za to potreban ručni unos, što negativno utječe na pravodobnost i djelotvornost otkrivanja kontakata. To se posebno odnosi na slučajeve kad je potrebno otkriti kontakte prekograničnih putnika koji su putovali javnim prijevozom s unaprijed dodijeljenim sjedalima, kao što su zrakoplovi, neki vlakovi, trajekti i brodovi za kružna putovanja, gdje postoji mogućnost velikog broja izloženih putnika i dugotrajne izloženosti zaraženom putniku.

| (6) | Stoga bi, kako bi se omogućila sigurna, pravovremena i djelotvorna razmjena podataka među nadležnim tijelima država članica zaduženima za EWRS, trebalo uspostaviti tehničku infrastrukturu pod nazivom „platforma za razmjenu obrazaca za lociranje putnika” u okviru koje bi se omogućilo interoperabilno i automatsko prenošenje informacija iz postojećih nacionalnih digitalnih sustava PLF-ova država članica drugim nadležnim tijelima zaduženima za EWRS. Trebala bi se temeljiti na platformi za razmjenu koju je već razvila Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa („EASA”), pri čemu EASA nema nikakvu ulogu u kontekstu obrade osobnih podataka u okviru platforme za razmjenu PLF-ova kao je utvrđeno u ovoj Provedbenoj odluci. Platforma za razmjenu PLF-ova trebala bi omogućiti i razmjenu ograničenih epidemioloških podataka potrebnih za otkrivanje kontakata, u skladu s člankom 9. stavkom 3. Odluke 1082/2013/EU. Kako bi se izbjeglo preklapanje aktivnosti ili djelovanje koje bi se kosilo s postojećim strukturama i mehanizmima za praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, platformu za razmjenu PLF-ova trebalo bi razviti u okviru EWRS-a kao dopunu selektivnoj funkciji prijenosa poruka koja postoji unutar tog sustava. |
| --- | --- |

(6)

Stoga bi, kako bi se omogućila sigurna, pravovremena i djelotvorna razmjena podataka među nadležnim tijelima država članica zaduženima za EWRS, trebalo uspostaviti tehničku infrastrukturu pod nazivom „platforma za razmjenu obrazaca za lociranje putnika” u okviru koje bi se omogućilo interoperabilno i automatsko prenošenje informacija iz postojećih nacionalnih digitalnih sustava PLF-ova država članica drugim nadležnim tijelima zaduženima za EWRS. Trebala bi se temeljiti na platformi za razmjenu koju je već razvila Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa („EASA”), pri čemu EASA nema nikakvu ulogu u kontekstu obrade osobnih podataka u okviru platforme za razmjenu PLF-ova kao je utvrđeno u ovoj Provedbenoj odluci. Platforma za razmjenu PLF-ova trebala bi omogućiti i razmjenu ograničenih epidemioloških podataka potrebnih za otkrivanje kontakata, u skladu s člankom 9. stavkom 3. Odluke 1082/2013/EU. Kako bi se izbjeglo preklapanje aktivnosti ili djelovanje koje bi se kosilo s postojećim strukturama i mehanizmima za praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, platformu za razmjenu PLF-ova trebalo bi razviti u okviru EWRS-a kao dopunu selektivnoj funkciji prijenosa poruka koja postoji unutar tog sustava.

| (7) | Platformom za razmjenu PLF-ova trebao bi upravljati ECDC u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(7)

Platformom za razmjenu PLF-ova trebao bi upravljati ECDC u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (8) | Na platformi za razmjenu PLF-ova ne bi trebalo pohranjivati podatke iz tih obrazaca ni epidemiološke podatke koji se razmjenjuju. |
| --- | --- |

(8)

Na platformi za razmjenu PLF-ova ne bi trebalo pohranjivati podatke iz tih obrazaca ni epidemiološke podatke koji se razmjenjuju.

| (9) | Ako neka država članica nema razvijen nacionalni digitalni sustav PLF-ova, mogla bi se koristiti EU-ovim zajedničkim digitalnim sustavom obrazaca za lociranje putnika („EUdPLF”), za čiji je razvoj Komisija zadužila Zajedničku akciju EU Healthy Gateways (bespovratna sredstva br. 801493) (4). Svrha je EUdPLF-a stvoriti jedinstvenu ulaznu točku i bazu podataka za prikupljanje PLF-ova. U budućnosti bi EUdPLF trebao biti povezan s platformom za razmjenu PLF-ova isključivo zato da bi se omogućila razmjena podataka između država članica koje imaju vlastiti nacionalni digitalni sustav PLF-ova i država članica koje se koriste EUdPLF-om. Ova Odluka ne odnosi se na uspostavu EUdPLF-a niti se njome uređuje obrada osobnih podataka u vezi s njime. |
| --- | --- |

(9)

Ako neka država članica nema razvijen nacionalni digitalni sustav PLF-ova, mogla bi se koristiti EU-ovim zajedničkim digitalnim sustavom obrazaca za lociranje putnika („EUdPLF”), za čiji je razvoj Komisija zadužila Zajedničku akciju EU Healthy Gateways (bespovratna sredstva br. 801493) (4). Svrha je EUdPLF-a stvoriti jedinstvenu ulaznu točku i bazu podataka za prikupljanje PLF-ova. U budućnosti bi EUdPLF trebao biti povezan s platformom za razmjenu PLF-ova isključivo zato da bi se omogućila razmjena podataka između država članica koje imaju vlastiti nacionalni digitalni sustav PLF-ova i država članica koje se koriste EUdPLF-om. Ova Odluka ne odnosi se na uspostavu EUdPLF-a niti se njome uređuje obrada osobnih podataka u vezi s njime.

| (10) | Ovom se Odlukom ne uređuje uspostava nacionalnih PLF-ova jer je ta odluka u nadležnosti država članica. Na državama članicama je da odaberu hoće li PLF-ove prikupljati od svih putnika koji pristižu na njihovo državno područje ili samo od putnika kojima je ta država članica konačno odredište. Da bi otkrivanje prekograničnih kontakata na temelju podataka iz PLF-a bilo djelotvorno, države članice moraju s pomoću nacionalnih PLF-ova prikupiti minimalni zajednički skup podataka iz PLF-ova. Stoga bi trebalo utvrditi te minimalne podatke iz PLF-ova. Nadalje, radi troškovne učinkovitosti, održivosti i veće sigurnosti rješenja, države članice trebale bi razmotriti usvajanje zajedničkog pristupa kada je riječ o pitanju hoće li se PLF tražiti od svih putnika, uključujući putnike u tranzitu, ili samo od onih putnika kojima je dotična država članica krajnje odredište. |
| --- | --- |

(10)

Ovom se Odlukom ne uređuje uspostava nacionalnih PLF-ova jer je ta odluka u nadležnosti država članica. Na državama članicama je da odaberu hoće li PLF-ove prikupljati od svih putnika koji pristižu na njihovo državno područje ili samo od putnika kojima je ta država članica konačno odredište. Da bi otkrivanje prekograničnih kontakata na temelju podataka iz PLF-a bilo djelotvorno, države članice moraju s pomoću nacionalnih PLF-ova prikupiti minimalni zajednički skup podataka iz PLF-ova. Stoga bi trebalo utvrditi te minimalne podatke iz PLF-ova. Nadalje, radi troškovne učinkovitosti, održivosti i veće sigurnosti rješenja, države članice trebale bi razmotriti usvajanje zajedničkog pristupa kada je riječ o pitanju hoće li se PLF tražiti od svih putnika, uključujući putnike u tranzitu, ili samo od onih putnika kojima je dotična država članica krajnje odredište.

| (11) | Korištenje platforme za razmjenu PLF-ova trebalo bi biti na dobrovoljnoj bazi, a države članice trebale bi moći privremeno obavješćivati o uzbuni u okviru postojeće tehničke infrastrukture EWRS-a i pod uvjetom da se time ne ugrožava svrha otkrivanja kontakata. |
| --- | --- |

(11)

Korištenje platforme za razmjenu PLF-ova trebalo bi biti na dobrovoljnoj bazi, a države članice trebale bi moći privremeno obavješćivati o uzbuni u okviru postojeće tehničke infrastrukture EWRS-a i pod uvjetom da se time ne ugrožava svrha otkrivanja kontakata.

| (12) | Nadležna tijela zadužena za EWRS trebala bi razmjenjivati samo dobro definirane skupove podataka prikupljene s pomoću PLF-ova i druge ograničene epidemiološke podatke potrebne za otkrivanje kontakata, u skladu s načelom smanjenja obrade osobnih podataka na najmanju moguću mjeru. Ako država članica koja obavješćuje o uzbuni o zaraženom putniku može na temelju podataka iz PLF-ova koji su joj na raspolaganju utvrditi sve države članice na koje se to odnosi, podatke bi trebala prenijeti samo nadležnim tijelima zaduženima za EWRS tih država članica. To je, primjerice, slučaj kada država članica koja identificira zaraženog putnika prikuplja PLF-ove za sve putnike, uključujući putnike u tranzitu, koji pristižu na njezino državno područje izravnom vezom s početnim mjestom polaska. |
| --- | --- |

(12)

Nadležna tijela zadužena za EWRS trebala bi razmjenjivati samo dobro definirane skupove podataka prikupljene s pomoću PLF-ova i druge ograničene epidemiološke podatke potrebne za otkrivanje kontakata, u skladu s načelom smanjenja obrade osobnih podataka na najmanju moguću mjeru. Ako država članica koja obavješćuje o uzbuni o zaraženom putniku može na temelju podataka iz PLF-ova koji su joj na raspolaganju utvrditi sve države članice na koje se to odnosi, podatke bi trebala prenijeti samo nadležnim tijelima zaduženima za EWRS tih država članica. To je, primjerice, slučaj kada država članica koja identificira zaraženog putnika prikuplja PLF-ove za sve putnike, uključujući putnike u tranzitu, koji pristižu na njezino državno područje izravnom vezom s početnim mjestom polaska.

| (13) | Ako se u nekoj državi članici otkrije putnik zaražen virusom SARS-CoV-2, nadležna tijela te države članice zadužena za EWRS trebala bi moći s nadležnim tijelima države članice polaska zaduženima za EWRS podijeliti ograničeni skup podataka iz PLF-ova, koji bi trebao biti strogo definiran u pogledu onoga što je potrebno za otkrivanje izloženih osoba u državi članici polaska ili državi članici boravišta, ako se razlikuje od države članice polaska, tj. identitet zaraženog putnika i njegove podatke za kontakt. |
| --- | --- |

(13)

Ako se u nekoj državi članici otkrije putnik zaražen virusom SARS-CoV-2, nadležna tijela te države članice zadužena za EWRS trebala bi moći s nadležnim tijelima države članice polaska zaduženima za EWRS podijeliti ograničeni skup podataka iz PLF-ova, koji bi trebao biti strogo definiran u pogledu onoga što je potrebno za otkrivanje izloženih osoba u državi članici polaska ili državi članici boravišta, ako se razlikuje od države članice polaska, tj. identitet zaraženog putnika i njegove podatke za kontakt.

| (14) | Osim toga, ako se u nekoj državi članici otkrije putnik zaražen virusom SARS-CoV-2, nadležna tijela te države članice zadužena za EWRS trebala bi također moći podijeliti ograničeni skup podataka s nadležnim tijelima zaduženima za EWRS u svim državama članicama ili u državama članicama na koje se to odnosi, ako ta tijela imaju informacije koje im omogućuju da utvrde o kojim je državama članicama riječ. Podaci bi trebali biti ograničeni na mjesto polaska, mjesto dolaska, datum polaska, vrstu prijevoza (npr. zrakoplov, vlak, autobus, trajekt, brod), identifikacijski broj prijevozne usluge (tj. broj leta, broj vlaka, registarska pločica autobusa, ime trajekta ili broda), broj sjedala ili kabine zaraženog putnika i vrijeme polaska u slučaju da navedeni podaci nisu dovoljni za identifikaciju prijevoza. To bi nadležnim tijelima primatelja zaduženima za EWRS trebalo omogućiti da utvrde jesu li izloženi putnici stigli na njihovo državno područje i, ako jesu, da provedu postupak otkrivanja kontakata. |
| --- | --- |

(14)

Osim toga, ako se u nekoj državi članici otkrije putnik zaražen virusom SARS-CoV-2, nadležna tijela te države članice zadužena za EWRS trebala bi također moći podijeliti ograničeni skup podataka s nadležnim tijelima zaduženima za EWRS u svim državama članicama ili u državama članicama na koje se to odnosi, ako ta tijela imaju informacije koje im omogućuju da utvrde o kojim je državama članicama riječ. Podaci bi trebali biti ograničeni na mjesto polaska, mjesto dolaska, datum polaska, vrstu prijevoza (npr. zrakoplov, vlak, autobus, trajekt, brod), identifikacijski broj prijevozne usluge (tj. broj leta, broj vlaka, registarska pločica autobusa, ime trajekta ili broda), broj sjedala ili kabine zaraženog putnika i vrijeme polaska u slučaju da navedeni podaci nisu dovoljni za identifikaciju prijevoza. To bi nadležnim tijelima primatelja zaduženima za EWRS trebalo omogućiti da utvrde jesu li izloženi putnici stigli na njihovo državno područje i, ako jesu, da provedu postupak otkrivanja kontakata.

| (15) | Pri razmjeni podataka s drugim nadležnim tijelima zaduženima za EWRS u okviru platforme za razmjenu PLF-ova relevantno nadležno tijelo zaduženo za EWRS trebalo bi moći dodati epidemiološke informacije, ograničene na ono što je potrebno za otkrivanje kontakata, tj. vrstu provedenog testa na COVID-19, varijantu virusa SARS-CoV-2, datum uzorkovanja i datum pojave simptoma. |
| --- | --- |

(15)

Pri razmjeni podataka s drugim nadležnim tijelima zaduženima za EWRS u okviru platforme za razmjenu PLF-ova relevantno nadležno tijelo zaduženo za EWRS trebalo bi moći dodati epidemiološke informacije, ograničene na ono što je potrebno za otkrivanje kontakata, tj. vrstu provedenog testa na COVID-19, varijantu virusa SARS-CoV-2, datum uzorkovanja i datum pojave simptoma.

| (16) | Obradu osobnih podataka zaraženih putnika, razmijenjenih u okviru platforme za razmjenu PLF-ova, trebala bi provoditi nadležna tijela zadužena za EWRS u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Obrada osobnih podataka za koju su odgovorni ECDC kao upravitelj platforme za razmjenu PLF-ova za potrebe otkrivanja kontakata i Komisija kao njegov podizvršitelj obrade mora biti u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(16)

Obradu osobnih podataka zaraženih putnika, razmijenjenih u okviru platforme za razmjenu PLF-ova, trebala bi provoditi nadležna tijela zadužena za EWRS u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Obrada osobnih podataka za koju su odgovorni ECDC kao upravitelj platforme za razmjenu PLF-ova za potrebe otkrivanja kontakata i Komisija kao njegov podizvršitelj obrade mora biti u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (6).

| (17) | Pravna osnova za razmjenu osobnih podataka zaraženih putnika, uključujući podatke o zdravlju, među nadležnim tijelima zaduženima za EWRS u svrhu otkrivanja kontakata utvrđena je u članku 9. stavku 1. i stavku 3. točki i. Odluke 1082/2013/EU, u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (c) i člankom 9. stavkom 2. točkom i. Uredbe (EU) 2016/679. Ovom bi se Odlukom trebale utvrditi odgovarajuće i posebne mjere za zaštitu prava i sloboda ispitanika. One bi trebale uključivati mjere koje se odnose na definiranje potrebnih skupova podataka koji će se razmjenjivati, nadležna tijela zadužena za EWRS s kojima bi se podaci trebali razmjenjivati u različitim slučajevima, odgovarajuće sigurnosne mjere, uključujući šifriranje, te modalitete obrade podataka među nacionalnim nadležnim tijelima u okviru platforme za razmjenu PLF-ova unutar Europske unije. |
| --- | --- |

(17)

Pravna osnova za razmjenu osobnih podataka zaraženih putnika, uključujući podatke o zdravlju, među nadležnim tijelima zaduženima za EWRS u svrhu otkrivanja kontakata utvrđena je u članku 9. stavku 1. i stavku 3. točki i. Odluke 1082/2013/EU, u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (c) i člankom 9. stavkom 2. točkom i. Uredbe (EU) 2016/679. Ovom bi se Odlukom trebale utvrditi odgovarajuće i posebne mjere za zaštitu prava i sloboda ispitanika. One bi trebale uključivati mjere koje se odnose na definiranje potrebnih skupova podataka koji će se razmjenjivati, nadležna tijela zadužena za EWRS s kojima bi se podaci trebali razmjenjivati u različitim slučajevima, odgovarajuće sigurnosne mjere, uključujući šifriranje, te modalitete obrade podataka među nacionalnim nadležnim tijelima u okviru platforme za razmjenu PLF-ova unutar Europske unije.

| (18) | Nadležna tijela zadužena za EWRS koja sudjeluju na platformi za razmjenu PLF-ova zajedno utvrđuju svrhu i načine obrade osobnih podataka na platformi za razmjenu PLF-ova te su stoga zajednički voditelji obrade. Prema članku 26. Uredbe (EU) 2016/679 zajednički voditelji obrade imaju obvezu da na transparentan način određuju svoje odgovornosti za poštovanje obveza iz te uredbe. U istom članku predviđena je i mogućnost da su te odgovornosti utvrđene pravom Unije ili pravom države članice kojem podliježu voditelji obrade. Ovom bi se Odlukom stoga trebale utvrditi uloge i odgovornosti zajedničkih voditelja obrade. |
| --- | --- |

(18)

Nadležna tijela zadužena za EWRS koja sudjeluju na platformi za razmjenu PLF-ova zajedno utvrđuju svrhu i načine obrade osobnih podataka na platformi za razmjenu PLF-ova te su stoga zajednički voditelji obrade. Prema članku 26. Uredbe (EU) 2016/679 zajednički voditelji obrade imaju obvezu da na transparentan način određuju svoje odgovornosti za poštovanje obveza iz te uredbe. U istom članku predviđena je i mogućnost da su te odgovornosti utvrđene pravom Unije ili pravom države članice kojem podliježu voditelji obrade. Ovom bi se Odlukom stoga trebale utvrditi uloge i odgovornosti zajedničkih voditelja obrade.

| (19) | Kao pružatelj tehničkih i organizacijskih rješenja za platformu za razmjenu PLF-ova ECDC obrađuje PLF-ove i epidemiološke podatke u ime država članica koje na platformi za razmjenu PLF-ova sudjeluju kao zajednički voditelji obrade te je stoga izvršitelj obrade u smislu članka 3. stavka 12. Uredbe (EU) 2018/1725. Na temelju članka 28. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 29. Uredbe (EU) 2018/1725 obrada koju provodi izvršitelj obrade uređuje se ugovorom ili pravnim aktom u skladu s pravom Unije ili države članice, koji izvršitelja obrade obvezuje prema voditelju obrade i kojim se utvrđuje postupak obrade. Stoga je potrebno utvrditi pravila o obradi koju provodi ECDC kao izvršitelj obrade. |
| --- | --- |

(19)

Kao pružatelj tehničkih i organizacijskih rješenja za platformu za razmjenu PLF-ova ECDC obrađuje PLF-ove i epidemiološke podatke u ime država članica koje na platformi za razmjenu PLF-ova sudjeluju kao zajednički voditelji obrade te je stoga izvršitelj obrade u smislu članka 3. stavka 12. Uredbe (EU) 2018/1725. Na temelju članka 28. Uredbe (EU) 2016/679 i članka 29. Uredbe (EU) 2018/1725 obrada koju provodi izvršitelj obrade uređuje se ugovorom ili pravnim aktom u skladu s pravom Unije ili države članice, koji izvršitelja obrade obvezuje prema voditelju obrade i kojim se utvrđuje postupak obrade. Stoga je potrebno utvrditi pravila o obradi koju provodi ECDC kao izvršitelj obrade.

| (20) | Člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 851/2004 predviđeno je da ECDC, Komisija i države članice surađuju kako bi promicali učinkovitu koherentnost između svojih aktivnosti. U skladu s tim, trebalo bi sklopiti sporazume o razini usluga između Komisije i ECDC-a radi suradnje tijekom tehničkog razvoja i rada platforme za razmjenu PLF-ova. U njima se mora utvrditi podjela odgovornosti (organizacijska, financijska i tehnološka) između stranaka kako bi se olakšalo uvođenje platforme za razmjenu PLF-ova i tehničke mjere povezane s njezinim radom, održavanjem i daljnjim razvojem. |
| --- | --- |

(20)

Člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 851/2004 predviđeno je da ECDC, Komisija i države članice surađuju kako bi promicali učinkovitu koherentnost između svojih aktivnosti. U skladu s tim, trebalo bi sklopiti sporazume o razini usluga između Komisije i ECDC-a radi suradnje tijekom tehničkog razvoja i rada platforme za razmjenu PLF-ova. U njima se mora utvrditi podjela odgovornosti (organizacijska, financijska i tehnološka) između stranaka kako bi se olakšalo uvođenje platforme za razmjenu PLF-ova i tehničke mjere povezane s njezinim radom, održavanjem i daljnjim razvojem.

| (21) | Provedbenu odluku (EU) 2017/253 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(21)

Provedbenu odluku (EU) 2017/253 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (22) | Platforma za razmjenu PLF-ova u 2021. financirat će se iz Instrumenta za hitnu potporu, koji je uspostavljen kako bi se državama članicama pomoglo da odgovore na pandemiju koronavirusa strateškim i koordiniranim zadovoljavanjem potreba na europskoj razini te u okviru „aktivnosti potpore europskoj prometnoj politici, sigurnosti prometa i pravima putnika, uključujući komunikacijske aktivnosti”. U 2022. financirat će se iz programa Digitalna Europa. |
| --- | --- |

(22)

Platforma za razmjenu PLF-ova u 2021. financirat će se iz Instrumenta za hitnu potporu, koji je uspostavljen kako bi se državama članicama pomoglo da odgovore na pandemiju koronavirusa strateškim i koordiniranim zadovoljavanjem potreba na europskoj razini te u okviru „aktivnosti potpore europskoj prometnoj politici, sigurnosti prometa i pravima putnika, uključujući komunikacijske aktivnosti”. U 2022. financirat će se iz programa Digitalna Europa.

| (23) | S obzirom na predviđeni datum početka rada platforme za razmjenu PLF-ova, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od 1. lipnja 2021. Razmjena podataka trebala bi prestati nakon 12 mjeseci ili nakon što glavni direktor Svjetske zdravstvene organizacije u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima ne proglasi prestanak javnozdravstvene krize od međunarodnog značenja prouzročene virusom SARS-CoV-2,, ako je ta izjava o prestanku krize dana ranije. |
| --- | --- |

(23)

S obzirom na predviđeni datum početka rada platforme za razmjenu PLF-ova, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od 1. lipnja 2021. Razmjena podataka trebala bi prestati nakon 12 mjeseci ili nakon što glavni direktor Svjetske zdravstvene organizacije u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima ne proglasi prestanak javnozdravstvene krize od međunarodnog značenja prouzročene virusom SARS-CoV-2,, ako je ta izjava o prestanku krize dana ranije.

| (24) | Rad platforme za razmjenu PLF-ova trebao bi biti ograničen na kontrolu pandemije bolesti COVID-19. Međutim, u budućnosti bi se provedbenom odlukom o izmjeni mogao proširiti na epidemije zbog kojih bi se od država članica mogla zahtijevati razmjena podataka iz PLF-ova za potrebe otkrivanja kontakata, u skladu s kriterijima iz članka 9. stavka 1. i uvjetima utvrđenima u članku 9. stavku 3. Odluke 1082/2013/EU. |
| --- | --- |

(24)

Rad platforme za razmjenu PLF-ova trebao bi biti ograničen na kontrolu pandemije bolesti COVID-19. Međutim, u budućnosti bi se provedbenom odlukom o izmjeni mogao proširiti na epidemije zbog kojih bi se od država članica mogla zahtijevati razmjena podataka iz PLF-ova za potrebe otkrivanja kontakata, u skladu s kriterijima iz članka 9. stavka 1. i uvjetima utvrđenima u članku 9. stavku 3. Odluke 1082/2013/EU.

| (25) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 te je on dao mišljenje 6. svibnja 2021. |
| --- | --- |

(25)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 te je on dao mišljenje 6. svibnja 2021.

| (26) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, osnovanog na temelju članka 18. Odluke br. 1082/2013/EU, |
| --- | --- |

(26)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, osnovanog na temelju članka 18. Odluke br. 1082/2013/EU,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Provedbena odluka (EU) 2017/253 mijenja se kako slijedi:

| 1. | umeće se sljedeći članak 1.a:

  „Članak 1.a
  Definicije
  Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:






  (a) | ‚obrazac za lociranje putnika’ (‚PLF’) znači obrazac ispunjen na zahtjev tijela nadležnih za javno zdravlje kojim se prikupljaju barem podaci putnikâ navedeni u Prilogu I. i koji tim tijelima pomaže u upravljanju događajem povezanim s ugrožavanjem javnog zdravlja tako što im omogućuje otkrivanje putnika koji prelaze granice, a koji su možda bili izloženi osobi zaraženoj virusom SARS-CoV-2; |
| --- | --- | --- |

1.

umeće se sljedeći članak 1.a:

„Članak 1.a

Definicije

Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:

(a)

‚obrazac za lociranje putnika’ (‚PLF’) znači obrazac ispunjen na zahtjev tijela nadležnih za javno zdravlje kojim se prikupljaju barem podaci putnikâ navedeni u Prilogu I. i koji tim tijelima pomaže u upravljanju događajem povezanim s ugrožavanjem javnog zdravlja tako što im omogućuje otkrivanje putnika koji prelaze granice, a koji su možda bili izloženi osobi zaraženoj virusom SARS-CoV-2;

| (b) | ‚podaci iz obrasca za lociranje putnika’ (‚podaci iz PLF-a’) znači osobni podaci prikupljeni s pomoću PLF-a; |
| --- | --- |

(b)

‚podaci iz obrasca za lociranje putnika’ (‚podaci iz PLF-a’) znači osobni podaci prikupljeni s pomoću PLF-a;

| (c) | ‚digitalna ulazna točka’ znači jedinstvena digitalna lokacija s kojom nadležna tijela zadužena za EWRS mogu sigurno povezati svoje nacionalne digitalne sustave PLF-ova s platformom za razmjenu PLF-ova; |
| --- | --- |

(c)

‚digitalna ulazna točka’ znači jedinstvena digitalna lokacija s kojom nadležna tijela zadužena za EWRS mogu sigurno povezati svoje nacionalne digitalne sustave PLF-ova s platformom za razmjenu PLF-ova;

| (d) | ‚putovanje’ znači prekogranično putovanje osobe javnim prijevozom s unaprijed dodijeljenim mjestima, uzimajući u obzir mjesto prvotnog polaska i konačno odredište te osobe, s jednom ili više dionica; |
| --- | --- |

(d)

‚putovanje’ znači prekogranično putovanje osobe javnim prijevozom s unaprijed dodijeljenim mjestima, uzimajući u obzir mjesto prvotnog polaska i konačno odredište te osobe, s jednom ili više dionica;

| (e) | ‚dionica’ znači jedno prekogranično putovanje putnika bez tranzita ili promjena leta, vlaka, plovila ili vozila; |
| --- | --- |

(e)

‚dionica’ znači jedno prekogranično putovanje putnika bez tranzita ili promjena leta, vlaka, plovila ili vozila;

| (f) | ‚zaraženi putnik’ znači putnik koji ispunjava laboratorijski kriterij za infekciju virusom SARS-CoV-2; |
| --- | --- |

(f)

‚zaraženi putnik’ znači putnik koji ispunjava laboratorijski kriterij za infekciju virusom SARS-CoV-2;

| (g) | ‚izložena osoba’ znači putnik ili druga osoba koja je bila u bliskom kontaktu sa zaraženim putnikom; |
| --- | --- |

(g)

‚izložena osoba’ znači putnik ili druga osoba koja je bila u bliskom kontaktu sa zaraženim putnikom;

| (h) | ‚uzbuna’ znači obavijest putem sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS), u skladu s člankom 9. Odluke 1082/2013/EZ.” |
| --- | --- |

(h)

‚uzbuna’ znači obavijest putem sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS), u skladu s člankom 9. Odluke 1082/2013/EZ.”

| 2. | umeću se sljedeći članci 2.a, 2.b i 2.c:

  „Članak 2.a
  Platforma za razmjenu podataka iz PLF-ova

  1.   Platforma za sigurnu razmjenu podataka iz PLF-ova o zaraženim putnicima isključivo u svrhu otkrivanja osoba koje su bile izložene osobama zaraženima virusom SARS-CoV-2 od strane nadležnih tijela zaduženih za EWRS (‚platforma za razmjenu PLF-ova’) uspostavlja se u okviru EWRS-a kao dopuna selektivnoj funkciji prijenosa poruka koja postoji unutar tog sustava.
  Platforma za razmjenu PLF-ova osigurava digitalnu ulaznu točku nadležnim tijelima zaduženima za EWRS preko koje ona sigurno povezuju svoje nacionalne digitalne sustave PLF-ova ili se povezuju putem EU-ova zajedničkog digitalnog sustava obrazaca za lociranje putnika (‚EUdPLF’) kako bi se omogućila razmjena podataka prikupljenih s pomoću PLF-ova.
  Nadležna tijela zadužena za EWRS mogu se koristiti platformom za razmjenu PLF-ova za razmjenu dodatnih podataka, odnosno epidemioloških podataka isključivo u svrhu otkrivanja osoba koje su bile izložene osobama zaraženima virusom SARS-CoV-2 u skladu s člankom 2.b stavkom 5.


  2.   Platformom za razmjenu PLF-ova upravlja ECDC.


  3.   Kako bi ispunila svoje obveze iz članka 2. o obavješćivanju o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju koje su utvrđene u kontekstu prikupljanja podataka iz PLF-ova, nadležna tijela zadužena za EWRS u državama članicama koje zahtijevaju ispunjavanje PLF-a razmjenjuju skup podataka iz PLF-a u okviru platforme za razmjenu PLF-ova, kako je navedeno u članku 2.b.


  4.   Nadležna tijela zadužena za EWRS mogu nastaviti ispunjavati svoje obveze iz članka 9. stavaka 1. i 3. Odluke 1082/2013/EU u pogledu obavješćivanja o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju koje su utvrđene u kontekstu prikupljanja podataka iz PLF-ova putem drugih postojećih komunikacijskih kanala iz članka 1. stavka 2. ove Odluke, na privremenoj osnovi i pod uvjetom da se tim odabirom ne ugrožava svrha otkrivanja kontakata.


  5.   Na platformi za razmjenu PLF-ova ne pohranjuju se PLF i dodatni epidemiološki podaci. Njome se nadležnim tijelima zaduženima za EWRS omogućuje samo primanje podataka koje su im poslala druga nadležna tijela zadužena za EWRS isključivo u svrhu otkrivanja kontakata osoba zaraženih virusom SARS-CoV-2. ECDC pristupa podacima samo kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje platforme za razmjenu PLF-ova.


  6.   Nadležna tijela zadužena za EWRS ne zadržavaju podatke iz PLF-ova i epidemiološke podatke dobivene u okviru platforme za razmjenu PLF-ova dulje od razdoblja čuvanja koje se primjenjuje u kontekstu njihovih nacionalnih aktivnosti otkrivanja kontakata osoba zaraženih virusom SARS-CoV-2.


  7.   Komisija surađuje s ECDC-om u ispunjavanju zadaća koje su joj povjerene na temelju ove Odluke, posebno u pogledu tehničkih i organizacijskih mjera koje se odnose na uvođenje, rad, održavanje i daljnji razvoj platforme za razmjenu PLF-ova.


  8.   Obrada osobnih podataka na platformi za razmjenu PLF-ova isključivo u svrhu otkrivanja kontakata osoba zaraženih virusom SARS-CoV-2 provodi se do 31. svibnja 2022. ili dok glavni direktor Svjetske zdravstvene organizacije u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima ne proglasi prestanak javnozdravstvene krize od međunarodnog značenja prouzročene virusom SARS-CoV-2, ovisno o tome što bude ranije.



  Članak 2.b
  Podaci za razmjenu

  1.   Pri obavješćivanju o uzbuni na platformi za razmjenu PLF-ova, nadležna tijela zadužena za EWRS države članice u kojoj je identificiran zaraženi putnik prenose sljedeće podatke iz PLF-a nadležnim tijelima zaduženima za EWRS države članice prvotnog polaska ili države članice boravišta zaraženog putnika, ako se mjesto boravišta razlikuje od mjesta prvotnog polaska:






  (a) | ime; |
| --- | --- | --- |

2.

umeću se sljedeći članci 2.a, 2.b i 2.c:

„Članak 2.a

Platforma za razmjenu podataka iz PLF-ova

1.   Platforma za sigurnu razmjenu podataka iz PLF-ova o zaraženim putnicima isključivo u svrhu otkrivanja osoba koje su bile izložene osobama zaraženima virusom SARS-CoV-2 od strane nadležnih tijela zaduženih za EWRS (‚platforma za razmjenu PLF-ova’) uspostavlja se u okviru EWRS-a kao dopuna selektivnoj funkciji prijenosa poruka koja postoji unutar tog sustava.

Platforma za razmjenu PLF-ova osigurava digitalnu ulaznu točku nadležnim tijelima zaduženima za EWRS preko koje ona sigurno povezuju svoje nacionalne digitalne sustave PLF-ova ili se povezuju putem EU-ova zajedničkog digitalnog sustava obrazaca za lociranje putnika (‚EUdPLF’) kako bi se omogućila razmjena podataka prikupljenih s pomoću PLF-ova.

Nadležna tijela zadužena za EWRS mogu se koristiti platformom za razmjenu PLF-ova za razmjenu dodatnih podataka, odnosno epidemioloških podataka isključivo u svrhu otkrivanja osoba koje su bile izložene osobama zaraženima virusom SARS-CoV-2 u skladu s člankom 2.b stavkom 5.

2.   Platformom za razmjenu PLF-ova upravlja ECDC.

3.   Kako bi ispunila svoje obveze iz članka 2. o obavješćivanju o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju koje su utvrđene u kontekstu prikupljanja podataka iz PLF-ova, nadležna tijela zadužena za EWRS u državama članicama koje zahtijevaju ispunjavanje PLF-a razmjenjuju skup podataka iz PLF-a u okviru platforme za razmjenu PLF-ova, kako je navedeno u članku 2.b.

4.   Nadležna tijela zadužena za EWRS mogu nastaviti ispunjavati svoje obveze iz članka 9. stavaka 1. i 3. Odluke 1082/2013/EU u pogledu obavješćivanja o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju koje su utvrđene u kontekstu prikupljanja podataka iz PLF-ova putem drugih postojećih komunikacijskih kanala iz članka 1. stavka 2. ove Odluke, na privremenoj osnovi i pod uvjetom da se tim odabirom ne ugrožava svrha otkrivanja kontakata.

5.   Na platformi za razmjenu PLF-ova ne pohranjuju se PLF i dodatni epidemiološki podaci. Njome se nadležnim tijelima zaduženima za EWRS omogućuje samo primanje podataka koje su im poslala druga nadležna tijela zadužena za EWRS isključivo u svrhu otkrivanja kontakata osoba zaraženih virusom SARS-CoV-2. ECDC pristupa podacima samo kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje platforme za razmjenu PLF-ova.

6.   Nadležna tijela zadužena za EWRS ne zadržavaju podatke iz PLF-ova i epidemiološke podatke dobivene u okviru platforme za razmjenu PLF-ova dulje od razdoblja čuvanja koje se primjenjuje u kontekstu njihovih nacionalnih aktivnosti otkrivanja kontakata osoba zaraženih virusom SARS-CoV-2.

7.   Komisija surađuje s ECDC-om u ispunjavanju zadaća koje su joj povjerene na temelju ove Odluke, posebno u pogledu tehničkih i organizacijskih mjera koje se odnose na uvođenje, rad, održavanje i daljnji razvoj platforme za razmjenu PLF-ova.

8.   Obrada osobnih podataka na platformi za razmjenu PLF-ova isključivo u svrhu otkrivanja kontakata osoba zaraženih virusom SARS-CoV-2 provodi se do 31. svibnja 2022. ili dok glavni direktor Svjetske zdravstvene organizacije u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima ne proglasi prestanak javnozdravstvene krize od međunarodnog značenja prouzročene virusom SARS-CoV-2, ovisno o tome što bude ranije.

Članak 2.b

Podaci za razmjenu

1.   Pri obavješćivanju o uzbuni na platformi za razmjenu PLF-ova, nadležna tijela zadužena za EWRS države članice u kojoj je identificiran zaraženi putnik prenose sljedeće podatke iz PLF-a nadležnim tijelima zaduženima za EWRS države članice prvotnog polaska ili države članice boravišta zaraženog putnika, ako se mjesto boravišta razlikuje od mjesta prvotnog polaska:

(a)

ime;

| (b) | prezime; |
| --- | --- |

(b)

prezime;

| (c) | datum rođenja; |
| --- | --- |

(c)

datum rođenja;

| (d) | broj telefona (fiksna linija i/ili mobitel); |
| --- | --- |

(d)

broj telefona (fiksna linija i/ili mobitel);

| (e) | e-adresa; |
| --- | --- |

(e)

e-adresa;

| (f) | adresa boravišta. |
| --- | --- |

(f)

adresa boravišta.

2.   Nadležna tijela zadužena za EWRS države članice prvotnog polaska zaraženog putnika mogu primljene podatke iz PLF-a prenijeti državi članici polaska različitoj od one koja je u PLF-u prijavljena kao država članica prvotnog polaska, ako imaju dodatne informacije koje upućuju na državu članicu koja bi trebala provesti postupak otkrivanja kontakata.

3.   Pri obavješćivanju o uzbuni na platformi za razmjenu PLF-ova, nadležna tijela zadužena za EWRS države članice u kojoj je identificiran zaraženi putnik nadležnim tijelima zaduženima za EWRS svih država članica dostavljaju sljedeće podatke iz PLF-a s obzirom na svaku dionicu putovanja tog putnika:

| (a) | mjesto polaska svakog dotičnog prijevoza; |
| --- | --- |

(a)

mjesto polaska svakog dotičnog prijevoza;

| (b) | mjesto dolaska svakog dotičnog prijevoza; |
| --- | --- |

(b)

mjesto dolaska svakog dotičnog prijevoza;

| (c) | datum polaska svakog dotičnog prijevoza; |
| --- | --- |

(c)

datum polaska svakog dotičnog prijevoza;

| (d) | vrsta svakog dotičnog prijevoza (npr. zrakoplov, vlak, autobus, trajekt, brod); |
| --- | --- |

(d)

vrsta svakog dotičnog prijevoza (npr. zrakoplov, vlak, autobus, trajekt, brod);

| (e) | identifikacijski broj svakog dotičnog prijevoza (npr. broj leta, broj vlaka, registarska pločica autobusa, ime trajekta ili broda); |
| --- | --- |

(e)

identifikacijski broj svakog dotičnog prijevoza (npr. broj leta, broj vlaka, registarska pločica autobusa, ime trajekta ili broda);

| (f) | broj sjedala/kabine u svakom dotičnom prijevozu; |
| --- | --- |

(f)

broj sjedala/kabine u svakom dotičnom prijevozu;

| (g) | ako je potrebno, vrijeme polaska svakog dotičnog prijevoza. |
| --- | --- |

(g)

ako je potrebno, vrijeme polaska svakog dotičnog prijevoza.

4.   Ako nadležna tijela zadužena za EWRS u državi članici koja obavješćuje o uzbuni mogu na temelju informacija koje su im na raspolaganju utvrditi države članice na koje se to odnosi, podatke navedene u stavku 3. prosljeđuju samo nadležnim tijelima zaduženima za EWRS tih država članica.

5.   Nadležna tijela zadužena za EWRS moraju moći dostaviti sljedeće epidemiološke podatke ako je to potrebno za djelotvorno otkrivanje kontakata:

| (a) | vrsta provedenog testa; |
| --- | --- |

(a)

vrsta provedenog testa;

| (b) | varijanta virusa SARS-CoV-2; |
| --- | --- |

(b)

varijanta virusa SARS-CoV-2;

| (c) | datum uzorkovanja, |
| --- | --- |

(c)

datum uzorkovanja,

| (d) | datum pojave simptoma. |
| --- | --- |

(d)

datum pojave simptoma.

Članak 2.c

Odgovornosti nadležnih tijela zaduženih za EWRS i ECDC-a u obradi podataka iz PLF-ova

1.   Nadležna tijela zadužena za EWRS koja razmjenjuju podatke iz PLF-a i podatke iz članka 2.b stavka 5. zajednički su voditelji obrade za unos i prijenos tih podataka u okviru platforme za razmjenu PLF-ova do primitka potvrde o njihovu primitku. Odgovornosti svakog od zajedničkih voditelja obrade dodjeljuju se u skladu s Prilogom II. Svaka država članica koja želi sudjelovati u prekograničnoj razmjeni podataka iz PLF-ova u okviru platforme za razmjenu PLF-ova prije pristupanja obavješćuje ECDC o svojoj namjeri i o svojem nadležnom tijelu zaduženom za EWRS koje je imenovano odgovornim voditeljem obrade.

2.   ECDC je izvršitelj obrade podataka koji se razmjenjuju u okviru platforme za razmjenu PLF-ova. Osigurava platformu za razmjenu PLF-ova i jamči sigurnost obrade podataka koji se razmjenjuju u okviru platforme za razmjenu PLF-ova, uključujući njihov prijenos, te poštuje obveze izvršitelja obrade utvrđene u Prilogu III.

3.   Djelotvornost tehničkih i organizacijskih mjera kojima se jamči sigurnost obrade podataka iz PLF-ova koji se razmjenjuju u okviru platforme za razmjenu PLF-ova redovito ispituju, ocjenjuju i evaluiraju ECDC i nadležna tijela zadužena za EWRS koja su ovlaštena za pristup platformi za razmjenu PLF-ova.

4.   ECDC angažira Komisiju kao podizvršitelja obrade i jamči da se na Komisiju primjenjuju iste obveze u pogledu zaštite podataka utvrđene u ovoj Odluci.”.

| 3. | u članku 3. stavku 3. riječ „Prilog” zamjenjuje se riječima „Prilog IV.”; |
| --- | --- |

3.

u članku 3. stavku 3. riječ „Prilog” zamjenjuje se riječima „Prilog IV.”;

| 4. | u Prilogu naslov „PRILOG” zamjenjuje se riječima „PRILOG IV.”; |
| --- | --- |

4.

u Prilogu naslov „PRILOG” zamjenjuje se riječima „PRILOG IV.”;

| 5. | umeću se prilozi I., II i III., kako su navedeni u Prilogu ovoj Odluci. |
| --- | --- |

5.

umeću se prilozi I., II i III., kako su navedeni u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. lipnja 2021.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 293, 5.11.2013., str. 1.

1

(2)  
  SL L 337, 14.10.2020., str. 3.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (SL L 142, 30.4.2004., str. 1.).

3

(4)  Zajednička akcija za pripravnost i djelovanje na ulaznim točkama (luke, zračne luke i kopneni granični prijelazi) HEALTHY GATEWAYS okuplja 28 europskih zemalja, a financira se iz trećeg zdravstvenog programa (2014.–2020.).

4

(5)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

6

---

PRILOG

„PRILOG I.

MINIMALNI SKUP PODATAKA IZ PLF-ova KOJI SE PRIKUPLJAJU U OKVIRU NACIONALNIH PLF-ova

PLF uključuje najmanje sljedeće podatke:

| (1) | ime; |
| --- | --- |

(1)

ime;

| (2) | prezime; |
| --- | --- |

(2)

prezime;

| (3) | datum rođenja; |
| --- | --- |

(3)

datum rođenja;

| (4) | broj telefona (fiksna linija i/ili mobitel); |
| --- | --- |

(4)

broj telefona (fiksna linija i/ili mobitel);

| (5) | adresa e-pošte; |
| --- | --- |

(5)

adresa e-pošte;

| (6) | adresa boravišta; |
| --- | --- |

(6)

adresa boravišta;

| (7) | konačno ili zadnje odredište u EU-u u cijelom putovanju; |
| --- | --- |

(7)

konačno ili zadnje odredište u EU-u u cijelom putovanju;

| (8) | sljedeće informacije za svaku dionicu putovanja do države članice koja zahtijeva PLF:






  (a) | mjesto polaska; |
| --- | --- | --- |

(8)

sljedeće informacije za svaku dionicu putovanja do države članice koja zahtijeva PLF:

(a)

mjesto polaska;

| (b) | mjesto dolaska; |
| --- | --- |

(b)

mjesto dolaska;

| (c) | datum polaska; |
| --- | --- |

(c)

datum polaska;

| (d) | vrsta prijevoza (npr. zrakoplov, vlak, autobus, trajekt, brod); |
| --- | --- |

(d)

vrsta prijevoza (npr. zrakoplov, vlak, autobus, trajekt, brod);

| (e) | vrijeme polaska; |
| --- | --- |

(e)

vrijeme polaska;

| (f) | identifikacijski broj prijevoza (npr. broj leta, broj vlaka, registarska pločica autobusa, ime trajekta ili broda); |
| --- | --- |

(f)

identifikacijski broj prijevoza (npr. broj leta, broj vlaka, registarska pločica autobusa, ime trajekta ili broda);

| (g) | broj sjedala/kabine. |
| --- | --- |

(g)

broj sjedala/kabine.

PRILOG II.

ODGOVORNOSTI DRŽAVA ČLANICA SUDIONICA KAO ZAJEDNIČKIH VODITELJA OBRADE ZA PLATFORMU ZA RAZMJENU PLF-ova

ODJELJAK 1.

Podjela odgovornosti

| (1) | Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS jamči da se obrada podataka iz PLF-ova i dodatnih epidemioloških podataka koji se razmjenjuju u okviru platforme za razmjenu PLF-ova provodi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (*). Konkretno, jamči da su podaci koje unosi i prenosi u okviru platforme za razmjenu PLF-ova točni i ograničeni na podatke utvrđene u članku 2.b ove Odluke. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS ostaje jedini voditelj obrade za prikupljanje, upotrebu, otkrivanje i svaku drugu obradu podataka iz PLF-ova i dodatnih epidemioloških podataka koji se provode izvan platforme za razmjenu PLF-ova. Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS jamči da se prijenos podataka obavlja u skladu s tehničkim specifikacijama propisanima za platformu za razmjenu PLF-ova. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Izvršitelju obrade upute šalje bilo koja kontaktna točka zajedničkih voditelja obrade u dogovoru s drugim zajedničkim voditeljima obrade. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Podacima iz PLF-a i dodatnim epidemiološkim podacima koji se razmjenjuju u okviru platforme za razmjenu PLF-ova mogu pristupiti samo osobe koje su ovlastila nadležna tijela zadužena za EWRS. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS uspostavlja kontaktnu točku sa zajedničkom e-adresom za komunikaciju među zajedničkim voditeljima obrade te između zajedničkih voditelja obrade i izvršitelja obrade. Postupkom donošenja odluka zajedničkih voditelja obrade upravlja radna skupina Odbora za zdravstvenu sigurnost EWRS-a. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS prestaje biti zajednički voditelj obrade od datuma povlačenja iz sudjelovanja u platformi za razmjenu PLF-ova. Međutim, i dalje je odgovorno za prikupljanje i prijenos podataka iz PLF-ova i dodatnih epidemioloških podataka u okviru platforme za razmjenu PLF-ova do kojih je došlo prije njegova povlačenja. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS vodi evidenciju aktivnosti obrade za koje je odgovorno. Zajedničko vođenje može se navesti u evidenciji. |
| --- | --- |

(7)

ODJELJAK 2.

Odgovornosti i uloge za obradu zahtjeva ispitanika i njihovo obavješćivanje

| (1) | Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS koje zahtijeva PLF pruža prekograničnim putnicima („ispitanici”) informacije o okolnostima razmjene njihovih podataka iz PLF-a i epidemioloških podataka u okviru platforme za razmjenu PLF-ova u svrhu otkrivanja kontakata, u skladu s člancima 13. i 14. Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS djeluje kao kontaktna točka za ispitanike i obrađuje zahtjeve koji se odnose na ostvarivanje njihovih prava u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, a koje podnesu oni ili njihovi zastupnici. Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS određuje posebnu kontaktnu točku namijenjenu zahtjevima primljenima od ispitanika. Ako nadležno tijelo zaduženo za EWRS od ispitanika primi zahtjev koji nije u njegovoj odgovornosti, odmah ga prosljeđuje odgovornom nadležnom tijelu zaduženom za EWRS i obavješćuje ECDC. Nadležna tijela zadužena za EWRS na zahtjev si međusobno pomažu u obradi zahtjevâ ispitanikâ koji se odnose na zajedničko vođenje i jedna drugima odgovaraju bez nepotrebne odgode, a najkasnije u roku od 15 dana od primitka zahtjeva za pomoć. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS ispitanicima stavlja na raspolaganje sadržaj ovog Priloga, uključujući dogovore utvrđene u točkama 1. i 2. |
| --- | --- |

(3)

ODJELJAK 3.

Upravljanje sigurnosnim incidentima, uključujući povrede osobnih podataka

| (1) | Nadležna tijela zadužena za EWRS kao zajednički voditelji obrade međusobno si pomažu u utvrđivanju i rješavanju sigurnosnih incidenata, uključujući povrede osobnih podataka, povezanih s obradom podataka iz PLF-ova i epidemioloških podataka koji se razmjenjuju u okviru platforme za razmjenu PLF-ova. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Međusobno se obavješćuju i obavješćuju ECDC konkretno o sljedećem:






  (a) | svim potencijalnim ili stvarnim rizicima za dostupnost, povjerljivost i/ili cjelovitost podataka iz PLF-ova i epidemioloških podataka koji se obrađuju u okviru platforme za razmjenu PLF-ova; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

svim potencijalnim ili stvarnim rizicima za dostupnost, povjerljivost i/ili cjelovitost podataka iz PLF-ova i epidemioloških podataka koji se obrađuju u okviru platforme za razmjenu PLF-ova;

| (b) | svakoj povredi osobnih podataka, vjerojatnim posljedicama povrede podataka i procjeni rizika za prava i slobode pojedinaca te o svim mjerama poduzetima za rješavanje povrede osobnih podataka i ublažavanje rizika za prava i slobode pojedinaca; |
| --- | --- |

(b)

svakoj povredi osobnih podataka, vjerojatnim posljedicama povrede podataka i procjeni rizika za prava i slobode pojedinaca te o svim mjerama poduzetima za rješavanje povrede osobnih podataka i ublažavanje rizika za prava i slobode pojedinaca;

| (c) | svakom kršenju tehničkih i/ili organizacijskih zaštitnih mjera postupka obrade u okviru platforme za razmjenu PLF-ova. |
| --- | --- |

(c)

svakom kršenju tehničkih i/ili organizacijskih zaštitnih mjera postupka obrade u okviru platforme za razmjenu PLF-ova.

| (3) | Nadležna tijela zadužena za EWRS o svim povredama podataka u vezi s postupkom obrade u okviru platforme za razmjenu PLF-ova obavješćuju ECDC, nadležna nadzorna tijela i, prema potrebi, ispitanike, u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe (EU) 2016/679 ili nakon obavijesti ECDC-a. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Svako nadležno tijelo zaduženo za EWRS provodi odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere namijenjene:






  (a) | osiguravanju i zaštiti sigurnosti, cjelovitosti i povjerljivosti osobnih podataka koji se zajednički obrađuju; |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

osiguravanju i zaštiti sigurnosti, cjelovitosti i povjerljivosti osobnih podataka koji se zajednički obrađuju;

| (b) | zaštiti od neovlaštene ili nezakonite obrade, gubitka, upotrebe, otkrivanja ili pribavljanja bilo kojih osobnih podataka koji su u njegovu posjedu, ili pristupa tim podacima; |
| --- | --- |

(b)

zaštiti od neovlaštene ili nezakonite obrade, gubitka, upotrebe, otkrivanja ili pribavljanja bilo kojih osobnih podataka koji su u njegovu posjedu, ili pristupa tim podacima;

| (c) | osiguravanju da se pristup osobnim podacima ne otkriva niti dopušta ikome osim primateljima ili izvršiteljima obrade. |
| --- | --- |

(c)

osiguravanju da se pristup osobnim podacima ne otkriva niti dopušta ikome osim primateljima ili izvršiteljima obrade.

ODJELJAK 4.

Procjena učinka na zaštitu podataka

Ako su voditelju obrade potrebne informacije od drugog voditelja obrade da bi ispunio svoje obveze iz članaka 35. i 36. Uredbe (EU) 2016/679, on šalje poseban zahtjev na zajedničku e-adresu iz odjeljka 1. pododjeljka (1)5. Potonji poduzima sve što može kako bi pružio takve informacije.

PRILOG III.

ODGOVORNOSTI ECDC-a KAO IZVRŠITELJA OBRADE PODATAKA ZA PLATFORMU ZA RAZMJENU PLF-ova

(1)

ECDC-ova obrada platforme za razmjenu PLF-ova obuhvaća sljedeće:

| (a) | utvrđivanje minimalnog skupa tehničkih zahtjeva kako bi se omogućio neometan i siguran ulazak i izlazak nacionalnih baza podataka iz PLF-ova; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanje minimalnog skupa tehničkih zahtjeva kako bi se omogućio neometan i siguran ulazak i izlazak nacionalnih baza podataka iz PLF-ova;

| (b) | jamčenje sigurne i automatske interoperabilnosti nacionalnih baza podataka iz PLF-ova; |
| --- | --- |

(b)

jamčenje sigurne i automatske interoperabilnosti nacionalnih baza podataka iz PLF-ova;

(2)

ECDC može ovlastiti Komisiju da angažira treće strane kao daljnje podizvršitelje obrade.

Ako Komisija angažira podizvršitelje obrade, ECDC:

| (a) | osigurava da se na te podizvršitelje obrade primjenjuju iste obveze u pogledu zaštite podataka koje su utvrđene u ovoj Odluci; |
| --- | --- |

(a)

osigurava da se na te podizvršitelje obrade primjenjuju iste obveze u pogledu zaštite podataka koje su utvrđene u ovoj Odluci;

| (b) | obavještava voditelje obrade o svim planiranim promjenama koje se odnose na dodavanje ili zamjenu drugih podizvršitelja obrade, čime se voditeljima obrade daje mogućnost prigovora na takve izmjene običnom većinom. |
| --- | --- |

(b)

obavještava voditelje obrade o svim planiranim promjenama koje se odnose na dodavanje ili zamjenu drugih podizvršitelja obrade, čime se voditeljima obrade daje mogućnost prigovora na takve izmjene običnom većinom.

(3)

| (a) | uspostavlja i pruža sigurnu i pouzdanu komunikacijsku infrastrukturu koja međusobno povezuje nadležna tijela zadužena za EWRS u državama članicama koje sudjeluju na platformi za razmjenu PLF-ova; |
| --- | --- |

(a)

uspostavlja i pruža sigurnu i pouzdanu komunikacijsku infrastrukturu koja međusobno povezuje nadležna tijela zadužena za EWRS u državama članicama koje sudjeluju na platformi za razmjenu PLF-ova;

| (b) | obrađuje podatke iz PLF-ova i dodatne epidemiološke podatke samo na temelju zabilježenih uputa voditeljâ obrade, osim ako to nalaže pravo Unije; u tom slučaju ECDC prije obrade obavješćuje voditelje obrade o tom pravnom zahtjevu, osim ako se predmetnim pravom zabranjuje takvo obavješćivanje zbog važnih razloga od javnog interesa. |
| --- | --- |

(b)

obrađuje podatke iz PLF-ova i dodatne epidemiološke podatke samo na temelju zabilježenih uputa voditeljâ obrade, osim ako to nalaže pravo Unije; u tom slučaju ECDC prije obrade obavješćuje voditelje obrade o tom pravnom zahtjevu, osim ako se predmetnim pravom zabranjuje takvo obavješćivanje zbog važnih razloga od javnog interesa.

| (c) | uspostavlja sigurnosni plan, kontinuitet poslovanja i plan za oporavak od katastrofa. |
| --- | --- |

(c)

uspostavlja sigurnosni plan, kontinuitet poslovanja i plan za oporavak od katastrofa.

| (d) | poduzima potrebne mjere za očuvanje cjelovitosti obrađenih podataka iz PLF-ova i dodatnih epidemioloških podataka; |
| --- | --- |

(d)

poduzima potrebne mjere za očuvanje cjelovitosti obrađenih podataka iz PLF-ova i dodatnih epidemioloških podataka;

| (e) | poduzima sve najsuvremenije organizacijske, fizičke i elektroničke sigurnosne mjere za održavanje platforme za razmjenu PLF-ova; u tu svrhu ECDC:






  i. | imenuje subjekt odgovoran za upravljanje sigurnošću na razini platforme za razmjenu PLF-ova, voditeljima obrade dostavlja njegove podatke za kontakt i osigurava njegovu spremnost da reagira na sigurnosne prijetnje; |
| --- | --- | --- |

(e)

poduzima sve najsuvremenije organizacijske, fizičke i elektroničke sigurnosne mjere za održavanje platforme za razmjenu PLF-ova; u tu svrhu ECDC:

i.

imenuje subjekt odgovoran za upravljanje sigurnošću na razini platforme za razmjenu PLF-ova, voditeljima obrade dostavlja njegove podatke za kontakt i osigurava njegovu spremnost da reagira na sigurnosne prijetnje;

| ii. | preuzima odgovornost za sigurnost platforme za razmjenu PLF-ova; |
| --- | --- |

ii.

preuzima odgovornost za sigurnost platforme za razmjenu PLF-ova;

| iii. | osigurava da sve osobe kojima je odobren pristup platformi za razmjenu PLF-ova podliježu ugovornoj, profesionalnoj ili zakonskoj obvezi povjerljivosti; |
| --- | --- |

iii.

osigurava da sve osobe kojima je odobren pristup platformi za razmjenu PLF-ova podliježu ugovornoj, profesionalnoj ili zakonskoj obvezi povjerljivosti;

| (f) | poduzima sve potrebne sigurnosne mjere kako bi se izbjeglo ugrožavanje neometanog funkcioniranja platforme za razmjenu PLF-ova; u tu svrhu ECDC uvodi posebne postupke za funkcioniranje platforme za razmjenu PLF-ova i za povezivanje backend poslužitelja s platformom za razmjenu PLF-ova; to uključuje:






  i. | postupak procjene rizika za utvrđivanje i procjenu mogućih prijetnji sustavu te |
| --- | --- | --- |

(f)

poduzima sve potrebne sigurnosne mjere kako bi se izbjeglo ugrožavanje neometanog funkcioniranja platforme za razmjenu PLF-ova; u tu svrhu ECDC uvodi posebne postupke za funkcioniranje platforme za razmjenu PLF-ova i za povezivanje backend poslužitelja s platformom za razmjenu PLF-ova; to uključuje:

i.

postupak procjene rizika za utvrđivanje i procjenu mogućih prijetnji sustavu te

| ii. | postupak revizije i preispitivanja radi:






  1) | provjere usklađenosti provedenih sigurnosnih mjera i primjenjive sigurnosne politike; |
| --- | --- | --- |

ii.

postupak revizije i preispitivanja radi:

1)

provjere usklađenosti provedenih sigurnosnih mjera i primjenjive sigurnosne politike;

| 2) | redovite kontrole cjelovitosti datoteka sustava, sigurnosnih parametara i dodijeljenih odobrenja; |
| --- | --- |

2)

redovite kontrole cjelovitosti datoteka sustava, sigurnosnih parametara i dodijeljenih odobrenja;

| 3) | otkrivanja i praćenja povreda sigurnosti i neovlaštenih ulazaka; |
| --- | --- |

3)

otkrivanja i praćenja povreda sigurnosti i neovlaštenih ulazaka;

| 4) | provedbe promjena radi ublažavanja postojećih sigurnosnih nedostataka; |
| --- | --- |

4)

provedbe promjena radi ublažavanja postojećih sigurnosnih nedostataka;

| 5) | omogućivanja, među ostalim i na zahtjev voditeljâ obrade, i doprinosa provođenju neovisnih revizija, uključujući inspekcije i preispitivanja sigurnosnih mjera, podložno uvjetima u skladu s Protokolom (br. 7) UFEU-a o povlasticama i imunitetima Europske unije (2); |
| --- | --- |

5)

omogućivanja, među ostalim i na zahtjev voditeljâ obrade, i doprinosa provođenju neovisnih revizija, uključujući inspekcije i preispitivanja sigurnosnih mjera, podložno uvjetima u skladu s Protokolom (br. 7) UFEU-a o povlasticama i imunitetima Europske unije (2);

| iii. | promjene postupka nadzora radi dokumentiranja i mjerenja učinka promjene prije njezine provedbe i kako bi se voditelje obrade obavještavalo o svim promjenama koje mogu utjecati na komunikaciju s njihovim infrastrukturama i/ili njihovu sigurnost; |
| --- | --- |

iii.

promjene postupka nadzora radi dokumentiranja i mjerenja učinka promjene prije njezine provedbe i kako bi se voditelje obrade obavještavalo o svim promjenama koje mogu utjecati na komunikaciju s njihovim infrastrukturama i/ili njihovu sigurnost;

| iv. | utvrđivanje postupka održavanja i popravka radi utvrđivanja pravila i uvjeta koje treba slijediti pri održavanju i/ili popravku opreme; |
| --- | --- |

iv.

utvrđivanje postupka održavanja i popravka radi utvrđivanja pravila i uvjeta koje treba slijediti pri održavanju i/ili popravku opreme;

| v. | utvrđivanje postupka u slučaju sigurnosnog incidenta radi utvrđivanja programa izvješćivanja i proširenog izvješćivanja, obavješćivanja bez odgode voditeljâ obrade kako bi oni obavijestili nacionalna nadzorna tijela za zaštitu podataka o svakoj povredi osobnih podataka te određivanja disciplinskog postupka u svrhu rješavanja takvih povreda; |
| --- | --- |

v.

utvrđivanje postupka u slučaju sigurnosnog incidenta radi utvrđivanja programa izvješćivanja i proširenog izvješćivanja, obavješćivanja bez odgode voditeljâ obrade kako bi oni obavijestili nacionalna nadzorna tijela za zaštitu podataka o svakoj povredi osobnih podataka te određivanja disciplinskog postupka u svrhu rješavanja takvih povreda;

| (g) | poduzima najsuvremenije fizičke i/ili elektroničke sigurnosne mjere za objekte u kojima je smještena platforma za razmjenu PLF-ova i za kontrole podataka i sigurnosnog pristupa; u tu svrhu ECDC:






  i. | osigurava fizičku sigurnost kako bi se uspostavila specifična sigurnosna područja i omogućilo otkrivanje kršenja; |
| --- | --- | --- |

(g)

poduzima najsuvremenije fizičke i/ili elektroničke sigurnosne mjere za objekte u kojima je smještena platforma za razmjenu PLF-ova i za kontrole podataka i sigurnosnog pristupa; u tu svrhu ECDC:

i.

osigurava fizičku sigurnost kako bi se uspostavila specifična sigurnosna područja i omogućilo otkrivanje kršenja;

| ii. | nadzire pristup objektima i vodi registar posjetitelja u svrhu praćenja; |
| --- | --- |

ii.

nadzire pristup objektima i vodi registar posjetitelja u svrhu praćenja;

| iii. | osigurava da propisno ovlašteno osoblje prati vanjske osobe kojima je omogućen pristup objektima; |
| --- | --- |

iii.

osigurava da propisno ovlašteno osoblje prati vanjske osobe kojima je omogućen pristup objektima;

| iv. | osigurava da se oprema ne može dopuniti, zamijeniti ili ukloniti bez prethodnog odobrenja imenovanih odgovornih tijela; |
| --- | --- |

iv.

osigurava da se oprema ne može dopuniti, zamijeniti ili ukloniti bez prethodnog odobrenja imenovanih odgovornih tijela;

| v. | kontrolira pristup nacionalnih sustava PLF-ova platformi za razmjenu PLF-ova i pristup tim sustavima; |
| --- | --- |

v.

kontrolira pristup nacionalnih sustava PLF-ova platformi za razmjenu PLF-ova i pristup tim sustavima;

| vi. | osigurava identifikaciju i autentifikaciju pojedinaca koji pristupaju platformi za razmjenu PLF-ova; |
| --- | --- |

vi.

osigurava identifikaciju i autentifikaciju pojedinaca koji pristupaju platformi za razmjenu PLF-ova;

| vii. | preispituje prava na odobrenje povezana s pristupom platformi za razmjenu PLF-ova u slučaju povrede sigurnosti koja utječe na tu infrastrukturu; |
| --- | --- |

vii.

preispituje prava na odobrenje povezana s pristupom platformi za razmjenu PLF-ova u slučaju povrede sigurnosti koja utječe na tu infrastrukturu;

| viii. | provodi tehničke i organizacijske sigurnosne mjere kako bi se spriječio neovlašten pristup podacima iz PLF-ova i epidemiološkim podacima; |
| --- | --- |

viii.

provodi tehničke i organizacijske sigurnosne mjere kako bi se spriječio neovlašten pristup podacima iz PLF-ova i epidemiološkim podacima;

| ix. | provodi, kad god je to potrebno, mjere za blokiranje neovlaštenog pristupa platformi za razmjenu PLF-ova iz domene nacionalnih tijela (tj. blokira lokaciju/IP adresu); |
| --- | --- |

ix.

provodi, kad god je to potrebno, mjere za blokiranje neovlaštenog pristupa platformi za razmjenu PLF-ova iz domene nacionalnih tijela (tj. blokira lokaciju/IP adresu);

| (h) | poduzima mjere za zaštitu svoje domene, uključujući prekidanje veza, u slučaju znatnog odstupanja od načela i koncepata kvalitete ili sigurnosti; |
| --- | --- |

(h)

poduzima mjere za zaštitu svoje domene, uključujući prekidanje veza, u slučaju znatnog odstupanja od načela i koncepata kvalitete ili sigurnosti;

| (i) | vodi plan upravljanja rizicima povezan s njegovim područjem odgovornosti; |
| --- | --- |

(i)

vodi plan upravljanja rizicima povezan s njegovim područjem odgovornosti;

| (j) | u stvarnom vremenu prati funkcioniranje svih komponenti usluga platforme za razmjenu PLF-ova, redovito izrađuje statističke podatke i vodi evidenciju; |
| --- | --- |

(j)

u stvarnom vremenu prati funkcioniranje svih komponenti usluga platforme za razmjenu PLF-ova, redovito izrađuje statističke podatke i vodi evidenciju;

| (k) | osigurava dostupnost usluge 24 sata dnevno sedam dana u tjednu, s prihvatljivim vremenom prekida rada u svrhu održavanja; |
| --- | --- |

(k)

osigurava dostupnost usluge 24 sata dnevno sedam dana u tjednu, s prihvatljivim vremenom prekida rada u svrhu održavanja;

| (l) | pruža podršku za sve usluge platforme za razmjenu PLF-ova na engleskom jeziku putem telefona, e-pošte ili internetskog portala te prihvaća pozive ovlaštenih pozivatelja: koordinatorâ platforme za razmjenu PLF-ova i njihovih službi za korisnike, osoba nadležnih za projekt i imenovanih osoba iz ECDC-a; |
| --- | --- |

(l)

pruža podršku za sve usluge platforme za razmjenu PLF-ova na engleskom jeziku putem telefona, e-pošte ili internetskog portala te prihvaća pozive ovlaštenih pozivatelja: koordinatorâ platforme za razmjenu PLF-ova i njihovih službi za korisnike, osoba nadležnih za projekt i imenovanih osoba iz ECDC-a;

| (m) | pomaže voditeljima obrade da s pomoću odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera, koliko je to moguće, ispune obvezu voditelja obrade u pogledu odgovaranja na zahtjeve za ostvarivanje prava ispitanika utvrđenih u poglavlju III. Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(m)

pomaže voditeljima obrade da s pomoću odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera, koliko je to moguće, ispune obvezu voditelja obrade u pogledu odgovaranja na zahtjeve za ostvarivanje prava ispitanika utvrđenih u poglavlju III. Uredbe (EU) 2016/679;

| (n) | podupire voditelje obrade pružanjem informacija o platformi za razmjenu PLF-ova kako bi se provele obveze na temelju članaka 32., 35. i 36. Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(n)

podupire voditelje obrade pružanjem informacija o platformi za razmjenu PLF-ova kako bi se provele obveze na temelju članaka 32., 35. i 36. Uredbe (EU) 2016/679;

| (o) | osigurava da podaci dobiveni iz PLF-ova i epidemiološki podaci koji se prenose u okviru platforme za razmjenu PLF-ova budu nerazumljivi svim osobama koje nisu ovlaštene za pristup tim podacima, posebno primjenom snažnog šifriranja; |
| --- | --- |

(o)

osigurava da podaci dobiveni iz PLF-ova i epidemiološki podaci koji se prenose u okviru platforme za razmjenu PLF-ova budu nerazumljivi svim osobama koje nisu ovlaštene za pristup tim podacima, posebno primjenom snažnog šifriranja;

| (p) | poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi se spriječilo da operatori platforme za razmjenu PLF-ova neovlašteno pristupe podacima iz PLF-ova i epidemiološkim podacima koji se prenose; |
| --- | --- |

(p)

poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi se spriječilo da operatori platforme za razmjenu PLF-ova neovlašteno pristupe podacima iz PLF-ova i epidemiološkim podacima koji se prenose;

| (q) | poduzima mjere za olakšavanje interoperabilnosti i komunikacije među imenovanim voditeljima obrade platforme za razmjenu PLF-ova; |
| --- | --- |

(q)

poduzima mjere za olakšavanje interoperabilnosti i komunikacije među imenovanim voditeljima obrade platforme za razmjenu PLF-ova;

| (r) | vodi evidenciju o aktivnostima obrade provedenima u ime voditeljâ obrade u skladu s člankom 31. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(r)

vodi evidenciju o aktivnostima obrade provedenima u ime voditeljâ obrade u skladu s člankom 31. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća.

---

(*)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

*

---