# Europos Sąjungos L 183/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 183 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. gegužės 25d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 183

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. gegužės 25d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. kovo 24 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/822, kuriuo dėl metinių priežiūros mokesčių, kuriuos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija sandorių duomenų saugykloms taiko 2021 m., iš dalies keičiami deleguotieji reglamentai (ES) Nr. 1003/2013 ir (ES) 2019/360 (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2021 m. gegužės 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/823, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas | 5 |
| | * | 2021 m. gegužės 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/824, kuriuo dėl veikliosios medžiagos terbutilazino patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiami įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 540/2011 ir (ES) Nr. 820/2011 (
  1
  ) | 35 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/825, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas | 40 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2021 m. kovo 24 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/822, kuriuo dėl metinių priežiūros mokesčių, kuriuos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija sandorių duomenų saugykloms taiko 2021 m., iš dalies keičiami deleguotieji reglamentai (ES) Nr. 1003/2013 ir (ES) 2019/360 (
  1
  )

1

1

*

2021 m. gegužės 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/823, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas

5

*

2021 m. gegužės 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/824, kuriuo dėl veikliosios medžiagos terbutilazino patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiami įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 540/2011 ir (ES) Nr. 820/2011 (
  1
  )

1

35

SPRENDIMAI

*

2021 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/825, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2021 5 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 5 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2021/822

2021 m. kovo 24 d.

kuriuo dėl metinių priežiūros mokesčių, kuriuos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija sandorių duomenų saugykloms taiko 2021 m., iš dalies keičiami deleguotieji reglamentai (ES) Nr. 1003/2013 ir (ES) 2019/360

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 72 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (2), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | mokesčiai, kuriuos sandorių duomenų saugyklos moka ESMA, apskaičiuojami pagal metodiką, nustatytą Komisijos deleguotuosiuose reglamentuose (ES) Nr. 1003/2013 (3) ir (ES) 2019/360 (4). Tuose deleguotuosiuose reglamentuose nustatytas pagrindu imamos apyvartos bazinis laikotarpis yra metai, einantys prieš metus, kuriais mokamos pajamos; |
| --- | --- |

(1)

mokesčiai, kuriuos sandorių duomenų saugyklos moka ESMA, apskaičiuojami pagal metodiką, nustatytą Komisijos deleguotuosiuose reglamentuose (ES) Nr. 1003/2013 (3) ir (ES) 2019/360 (4). Tuose deleguotuosiuose reglamentuose nustatytas pagrindu imamos apyvartos bazinis laikotarpis yra metai, einantys prieš metus, kuriais mokamos pajamos;

| (2) | 2020 m. vasario 1 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos. Pasibaigus Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos 126 straipsnyje nustatytam pereinamajam laikotarpiui, 2020 m. gruodžio 31 d. Sąjungos teisė Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje nustojo galioti; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 1 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos. Pasibaigus Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos 126 straipsnyje nustatytam pereinamajam laikotarpiui, 2020 m. gruodžio 31 d. Sąjungos teisė Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje nustojo galioti;

| (3) | kad galėtų Sąjungoje įsteigtoms sandorio šalims toliau teikti savo paslaugas ir vykdyti veiklą, dalį savo paslaugų ir veiklos į Sąjungą perkėlė dvi Jungtinėje Karalystėje įsteigtos sandorių duomenų saugyklos. Todėl labai pasikeitė Sąjungoje veikiančių sandorių duomenų saugyklų skaičius; |
| --- | --- |

(3)

kad galėtų Sąjungoje įsteigtoms sandorio šalims toliau teikti savo paslaugas ir vykdyti veiklą, dalį savo paslaugų ir veiklos į Sąjungą perkėlė dvi Jungtinėje Karalystėje įsteigtos sandorių duomenų saugyklos. Todėl labai pasikeitė Sąjungoje veikiančių sandorių duomenų saugyklų skaičius;

| (4) | naujosios Sąjungos sandorių duomenų saugyklos savo veiklą Sąjungoje faktiškai pradėjo 2021 m. sausio mėn., o jų veikla 2020 m. beveik neegzistuoja. Todėl jų metinis priežiūros mokestis už 2021 m. būtų nedidelis, nors tikėtina, kad jų veikla bus reikšminga. Siekiant užtikrinti, kad jos mokėtų mokestį, proporcingą jų faktinei apyvartai Sąjungoje, jų metinis priežiūros mokestis už 2021 m. turėtų būti apskaičiuojamas remiantis jų 2021 m. pirmojo pusmečio pagrindu imama apyvarta; |
| --- | --- |

(4)

naujosios Sąjungos sandorių duomenų saugyklos savo veiklą Sąjungoje faktiškai pradėjo 2021 m. sausio mėn., o jų veikla 2020 m. beveik neegzistuoja. Todėl jų metinis priežiūros mokestis už 2021 m. būtų nedidelis, nors tikėtina, kad jų veikla bus reikšminga. Siekiant užtikrinti, kad jos mokėtų mokestį, proporcingą jų faktinei apyvartai Sąjungoje, jų metinis priežiūros mokestis už 2021 m. turėtų būti apskaičiuojamas remiantis jų 2021 m. pirmojo pusmečio pagrindu imama apyvarta;

| (5) | kad ESMA sandorių duomenų saugykloms 2021 m. galėtų taikyti proporcingus mokesčius ir kartu padengti visas su jų priežiūra susijusias savo išlaidas, būtina pakeisti metinių mokesčių, kuriuos 2021 m. sandorių duomenų saugyklos moka ESMA, apskaičiavimo bazinį laikotarpį. Kadangi atitinkamos sandorių duomenų saugyklos yra ESMA registruotos tiek pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012, tiek pagal Reglamentą (ES) 2015/2365, to bazinio laikotarpio pakeitimai turėtų būti daromi vienu metu; |
| --- | --- |

(5)

kad ESMA sandorių duomenų saugykloms 2021 m. galėtų taikyti proporcingus mokesčius ir kartu padengti visas su jų priežiūra susijusias savo išlaidas, būtina pakeisti metinių mokesčių, kuriuos 2021 m. sandorių duomenų saugyklos moka ESMA, apskaičiavimo bazinį laikotarpį. Kadangi atitinkamos sandorių duomenų saugyklos yra ESMA registruotos tiek pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012, tiek pagal Reglamentą (ES) 2015/2365, to bazinio laikotarpio pakeitimai turėtų būti daromi vienu metu;

| (6) | todėl deleguotieji reglamentai (ES) Nr. 1003/2013 ir (ES) 2019/360 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(6)

todėl deleguotieji reglamentai (ES) Nr. 1003/2013 ir (ES) 2019/360 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (7) | siekiant nedelsiant supaprastinti veiksmingą ir produktyvią priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiklą, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka, |
| --- | --- |

(7)

siekiant nedelsiant supaprastinti veiksmingą ir produktyvią priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiklą, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotojo
  reglamento (ES) Nr. 1003/2013 pakeitimas

Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1003/2013 įterpiamas 15a straipsnis:

„15a straipsnis

Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. registruotų sandorių duomenų saugyklų metinis priežiūros mokestis už 2021 m.

1.   Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. EVPRI registruotos sandorių duomenų saugyklos moka metinį priežiūros mokestį už 2021 m., apskaičiuotą pagal 7 straipsnį. Tačiau 7 straipsnio 2 dalies c punkto tikslais sandorių duomenų saugyklų pagrindu imama apyvarta apskaičiuojama pagal 2 dalį.

2.   Taikant 1 dalį pagrindu imama sandorių duomenų saugyklos apyvarta yra kiekvieno iš toliau išvardytų elementų trečdalių suma:

| a) | pajamų, gautų vykdant pagrindines funkcijas – centralizuotai renkant ir tvarkant duomenis apie sandorių duomenų saugyklos išvestines finansines priemones laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., padalintų iš visų pajamų, gautų vykdant pagrindines funkcijas – centralizuotai renkant ir tvarkant duomenis apie visų sandorių duomenų saugyklų išvestines finansines priemones laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

a)

pajamų, gautų vykdant pagrindines funkcijas – centralizuotai renkant ir tvarkant duomenis apie sandorių duomenų saugyklos išvestines finansines priemones laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., padalintų iš visų pajamų, gautų vykdant pagrindines funkcijas – centralizuotai renkant ir tvarkant duomenis apie visų sandorių duomenų saugyklų išvestines finansines priemones laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.;

| b) | sandorių, apie kuriuos laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d. pranešta sandorių duomenų saugyklai, skaičiaus, padalinto iš viso sandorių, apie kuriuos pranešta visoms registruotoms sandorių duomenų saugykloms laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., skaičiaus; |
| --- | --- |

b)

sandorių, apie kuriuos laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d. pranešta sandorių duomenų saugyklai, skaičiaus, padalinto iš viso sandorių, apie kuriuos pranešta visoms registruotoms sandorių duomenų saugykloms laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., skaičiaus;

| c) | 2021 m. birželio 30 d. užregistruotų neužbaigtų sandorių skaičiaus, padalinto iš bendro 2021 m. birželio 30 d. užregistruotų neužbaigtų sandorių visose registruotose sandorių duomenų saugyklose skaičiaus. |
| --- | --- |

c)

2021 m. birželio 30 d. užregistruotų neužbaigtų sandorių skaičiaus, padalinto iš bendro 2021 m. birželio 30 d. užregistruotų neužbaigtų sandorių visose registruotose sandorių duomenų saugyklose skaičiaus.

3.   1 dalyje nurodyto metinio priežiūros mokesčio suma sumažinama suma, kurią sandorių duomenų saugykla pagal 11 straipsnio 1 dalį jau sumokėjo iki 2021 m. gegužės 26 d.

Kai sandorių duomenų saugyklos pagal 11 straipsnio 1 dalį iki 2021 m. gegužės 26 d. sumokėta suma yra didesnė už metinį priežiūros mokestį, apskaičiuotą pagal 1 dalį, skirtumą EVPRI grąžina sandorių duomenų saugyklai.

4.   Nukrypstant nuo 11 straipsnio 1 dalies, 1 dalyje nurodytų sandorių duomenų saugyklų metinis priežiūros mokestis už 2021 m. sumokamas iki 2021 m. spalio 31 d.

5.   2021 m. metinio priežiūros mokesčio sąskaitas 1 dalyje nurodytoms sandorių duomenų saugykloms EVPRI išsiunčia ne vėliau kaip 30 dienų iki mokėjimo dienos.

6.   Gavusios audituotas 2021 m. ataskaitas, 1 dalyje nurodytos sandorių duomenų saugyklos praneša EVPRI apie 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus 2021 m. rodiklius.

Sandorių duomenų saugyklos sumoka už 2021 m. faktiškai sumokėto metinio priežiūros mokesčio ir metinio priežiūros mokesčio, kuris būtų mokėtinas už 2021 m., jei pagrindu imama apyvarta būtų apskaičiuota remiantis pagal pirmą pastraipą praneštais rodikliais, skirtumą.

EVPRI siunčia bet kokių papildomų įmokų pagal antrą pastraipą sąskaitas ne vėliau kaip 30 dienų iki atitinkamos mokėjimo datos.“

2 straipsnis

Deleguotojo
  reglamento (ES) 2019/360 pakeitimas

Deleguotajame reglamente (ES) 2019/360 įterpiamas 15a straipsnis:

„15a straipsnis

Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. registruotų sandorių duomenų saugyklų metinis priežiūros mokestis už 2021 m.

1.   Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. ESMA registruotos sandorių duomenų saugyklos moka metinį priežiūros mokestį už 2021 m., apskaičiuotą pagal 6 straipsnį. Tačiau 6 straipsnio 2 dalies b punkto tikslais sandorių duomenų saugyklų pagrindu imama apyvarta apskaičiuojama pagal 2 dalį.

2.   Taikant 1 dalį sandorių duomenų saugyklos pagrindu imama apyvarta yra toliau išvardytų elementų suma:

| — | pajamų, gautų vykdant pagrindines funkcijas – centralizuotai rinkti ir saugoti VPĮFS duomenis laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., ir |
| --- | --- |

—

pajamų, gautų vykdant pagrindines funkcijas – centralizuotai rinkti ir saugoti VPĮFS duomenis laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., ir

| — | pagrindu imamų pajamų iš sandorių duomenų saugyklos papildomų paslaugų pagal 2 straipsnio 1 ir 2 dalis laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., |
| --- | --- |

—

pagrindu imamų pajamų iš sandorių duomenų saugyklos papildomų paslaugų pagal 2 straipsnio 1 ir 2 dalis laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.,

padalinta iš toliau išvardytų elementų sumos:

| — | visų registruotų sandorių duomenų saugyklų bendrų pajamų, gautų vykdant pagrindines funkcijas – centralizuotai rinkti ir saugoti VPĮFS duomenis laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., ir |
| --- | --- |

—

visų registruotų sandorių duomenų saugyklų bendrų pajamų, gautų vykdant pagrindines funkcijas – centralizuotai rinkti ir saugoti VPĮFS duomenis laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., ir

| — | visų registruotų sandorių duomenų saugyklų pagrindu imamų pajamų iš papildomų paslaugų pagal 2 straipsnio 1 ir 2 dalis laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

—

visų registruotų sandorių duomenų saugyklų pagrindu imamų pajamų iš papildomų paslaugų pagal 2 straipsnio 1 ir 2 dalis laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.

3.   1 dalyje nurodyto metinio priežiūros mokesčio suma sumažinama suma, kurią sandorių duomenų saugykla pagal 10 straipsnio 1 dalį jau sumokėjo iki 2021 m. gegužės 26 d.

Kai sandorių duomenų saugyklos pagal 10 straipsnio 1 dalį iki 2021 m. gegužės 26 d. sumokėta suma yra didesnė už metinį priežiūros mokestį, apskaičiuotą pagal 1 dalį, skirtumą ESMA grąžina sandorių duomenų saugyklai.

4.   Nukrypstant nuo 10 straipsnio 1 dalies, 1 dalyje nurodytų sandorių duomenų saugyklų metinis priežiūros mokestis už 2021 m. sumokamas iki 2021 m. spalio 31 d.

5.   2021 m. metinio priežiūros mokesčio sąskaitas 1 dalyje nurodytoms sandorių duomenų saugykloms ESMA išsiunčia ne vėliau kaip 30 dienų iki mokėjimo dienos.

6.   Gavusios audituotas 2021 m. ataskaitas, 1 dalyje nurodytos sandorių duomenų saugyklos praneša ESMA apie 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus 2021 m. rodiklius.

Sandorių duomenų saugyklos sumoka už 2021 m. faktiškai sumokėto metinio priežiūros mokesčio ir metinio priežiūros mokesčio, kuris būtų mokėtinas už 2021 m., jei pagrindu imama apyvarta būtų apskaičiuota remiantis pagal pirmą pastraipą praneštais rodikliais, skirtumą.

ESMA siunčia bet kokių papildomų įmokų pagal antrą pastraipą sąskaitas ne vėliau kaip 30 dienų iki atitinkamos mokėjimo datos.“

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. kovo 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

1

(2)  
  OL L 337, 2015 12 23, p. 1.

2

(3)  
  2013 m. liepos 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1003/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl mokesčių, kuriuos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija taiko sandorių duomenų saugykloms (OL L 279, 2013 10 19, p. 4).

3

(4)  
  2018 m. gruodžio 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/360, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/2365 papildomas nuostatomis dėl mokesčių, kuriuos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija taiko sandorių duomenų saugykloms (OL L 81, 2019 3 22, p. 58).

4

---

| 2021 5 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 5 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/5

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/823

2021 m. gegužės 20 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/309 (2) Komisija tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatė galutinius kompensacinius muitus (toliau – pradinis tyrimas). |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/309 (2) Komisija tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatė galutinius kompensacinius muitus (toliau – pradinis tyrimas).

2

| (2) | 2018 m. birželio 4 d., atlikusi dalinę tarpinę peržiūrą dėl visų eksportuojančių gamintojų subsidijavimo, Komisija nusprendė toliau taikyti iš pradžių nustatytas priemones (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/823) (3). Ji nustatė, kad Turkijos teisės aktų dėl subsidijų upėtakių produkcijos gamintojams pakeitimas, dėl kurio buvo atlikta peržiūra, nepateisino kompensacinių muitų visiems Turkijos upėtakių produkcijos gamintojams peržiūros. Tačiau pastebėta, kad teisinio pakeitimo poveikis atskiroms bendrovėms skyrėsi ir priklausė nuo kiekvienos bendrovės konkrečios padėties (4). |
| --- | --- |

(2)

2018 m. birželio 4 d., atlikusi dalinę tarpinę peržiūrą dėl visų eksportuojančių gamintojų subsidijavimo, Komisija nusprendė toliau taikyti iš pradžių nustatytas priemones (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/823) (3). Ji nustatė, kad Turkijos teisės aktų dėl subsidijų upėtakių produkcijos gamintojams pakeitimas, dėl kurio buvo atlikta peržiūra, nepateisino kompensacinių muitų visiems Turkijos upėtakių produkcijos gamintojams peržiūros. Tačiau pastebėta, kad teisinio pakeitimo poveikis atskiroms bendrovėms skyrėsi ir priklausė nuo kiekvienos bendrovės konkrečios padėties (4).

3

4

| (3) | 2020 m. gegužės 15 d., atlikusi dalinę tarpinę peržiūrą, Komisija iš dalies pakeitė vienam eksportuojančiam gamintojui nustatyto kompensacinio muito dydį (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/658 (5)). |
| --- | --- |

(3)

2020 m. gegužės 15 d., atlikusi dalinę tarpinę peržiūrą, Komisija iš dalies pakeitė vienam eksportuojančiam gamintojui nustatyto kompensacinio muito dydį (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/658 (5)).

5

| (4) | Šiuo metu galioja 1,5–9,5 proc. galutiniai kompensaciniai muitai. |
| --- | --- |

(4)

Šiuo metu galioja 1,5–9,5 proc. galutiniai kompensaciniai muitai.

1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

| (5) | Paskelbus pranešimą apie priemonių galiojimo pabaigą (6), Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį gavo prašymą atlikti peržiūrą. |
| --- | --- |

(5)

Paskelbus pranešimą apie priemonių galiojimo pabaigą (6), Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį gavo prašymą atlikti peržiūrą.

6

| (6) | Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 40 proc. visų tam tikrų vaivorykštinių upėtakių produkcijos Sąjungoje, vardu 2019 m. lapkričio 25 d. pateikė Danijos akvakultūros organizacija (toliau – TDAO arba pareiškėjas). Prašymas grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas veikiausiai tęstųsi, o Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų. |
| --- | --- |

(6)

Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 40 proc. visų tam tikrų vaivorykštinių upėtakių produkcijos Sąjungoje, vardu 2019 m. lapkričio 25 d. pateikė Danijos akvakultūros organizacija (toliau – TDAO arba pareiškėjas). Prašymas grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas veikiausiai tęstųsi, o Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

| (7) | Komisija, prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį ir 10 straipsnio 7 dalį Turkijos vyriausybei pranešė gavusi tinkamai pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir paragino ją dalyvauti konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusią padėtį ir priimti abiem šalims priimtiną sprendimą. Konsultacijos vyko 2020 m. vasario 20 d. |
| --- | --- |

(7)

Komisija, prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį ir 10 straipsnio 7 dalį Turkijos vyriausybei pranešė gavusi tinkamai pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir paragino ją dalyvauti konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusią padėtį ir priimti abiem šalims priimtiną sprendimą. Konsultacijos vyko 2020 m. vasario 20 d.

| (8) | Per konsultacijas prieš inicijavimą Turkijos vyriausybė nurodė, kad iš esmės pasikeitė Turkijos paramos sistema, nes nuo 2013 m. labai sumažėjo bendra remtinų paramos išmokų ir paramos gamybai suma. Todėl Turkijos vyriausybė manė, kad inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūros nereikia. |
| --- | --- |

(8)

Per konsultacijas prieš inicijavimą Turkijos vyriausybė nurodė, kad iš esmės pasikeitė Turkijos paramos sistema, nes nuo 2013 m. labai sumažėjo bendra remtinų paramos išmokų ir paramos gamybai suma. Todėl Turkijos vyriausybė manė, kad inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūros nereikia.

| (9) | Komisija nusprendė, kad prašyme atlikti peržiūrą pateikti įrodymai yra tuo etapu pareiškėjui pagrįstai prieinama informacija. Kaip matyti iš memorandumo dėl įrodymų pakankamumo, kuriame pateikiamas Komisijos atliktas visų Komisijos turimų įrodymų, susijusių su įtariamomis subsidijomis, vertinimas ir kuriuo remdamasi Komisija inicijavo tyrimą, inicijavimo etapu turėta pakankamai įrodymų, kad įtariamos subsidijos buvo kompensuotinos, atsižvelgiant į tai, kad jos iš tiesų buvo teikiamos, ir į jų dydį bei pobūdį. |
| --- | --- |

(9)

Komisija nusprendė, kad prašyme atlikti peržiūrą pateikti įrodymai yra tuo etapu pareiškėjui pagrįstai prieinama informacija. Kaip matyti iš memorandumo dėl įrodymų pakankamumo, kuriame pateikiamas Komisijos atliktas visų Komisijos turimų įrodymų, susijusių su įtariamomis subsidijomis, vertinimas ir kuriuo remdamasi Komisija inicijavo tyrimą, inicijavimo etapu turėta pakankamai įrodymų, kad įtariamos subsidijos buvo kompensuotinos, atsižvelgiant į tai, kad jos iš tiesų buvo teikiamos, ir į jų dydį bei pobūdį.

1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (10) | Pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (7) 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija 2020 m. vasario 27 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (8) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Atsižvelgdama į pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį, Komisija parengė memorandumą dėl įrodymų pakankamumo, kuriame pateikiamas visų Komisijos turimų įrodymų, kuriais remdamasi Komisija inicijavo tyrimą, vertinimas. |
| --- | --- |

(10)

Pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (7) 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija 2020 m. vasario 27 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (8) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Atsižvelgdama į pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį, Komisija parengė memorandumą dėl įrodymų pakankamumo, kuriame pateikiamas visų Komisijos turimų įrodymų, kuriais remdamasi Komisija inicijavo tyrimą, vertinimas.

7

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

8

1.4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant subsidijavimo tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2019 m. sausio 1 d. – 2019 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2016 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) (9). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant subsidijavimo tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2019 m. sausio 1 d. – 2019 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2016 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) (9).

9

1.5.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (12) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Turkijos vyriausybei, žinomiems importuotojams ir naudotojams ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(12)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Turkijos vyriausybei, žinomiems importuotojams ir naudotojams ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (13) | Visos šalys buvo paragintos per pranešime apie inicijavimą nurodytus terminus pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Suinteresuotosios šalys taip pat turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(13)

Visos šalys buvo paragintos per pranešime apie inicijavimą nurodytus terminus pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Suinteresuotosios šalys taip pat turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

1.6.   Atranka

Atranka

| (14) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(14)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

1.6.1.   Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (15) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija bendroves preliminariai atrinko remdamasi didžiausia tipiška gamybos ir pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atsižvelgiant ir į geografinį pasiskirstymą. Atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, iš kurių visi yra mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ). Preliminariai atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 14 proc. Sąjungos produkcijos. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. |
| --- | --- |

(15)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija bendroves preliminariai atrinko remdamasi didžiausia tipiška gamybos ir pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atsižvelgiant ir į geografinį pasiskirstymą. Atrinkti aštuoni Sąjungos gamintojai, iš kurių visi yra mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ). Preliminariai atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 14 proc. Sąjungos produkcijos. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių.

| (16) | Komisija gavo TDAO pastabas. Tuo remdamasi ir siekdama aprėpti didžiausią tipišką gamybos apimtį, Komisija nusprendė į galiausiai atrinktų bendrovių sąrašą įtraukti užšaldytų upėtakių produkcijos gamintoją ir vieną iš preliminariai atrinktų gamintojų pakeisti kitu. Kitų pastabų negauta. |
| --- | --- |

(16)

Komisija gavo TDAO pastabas. Tuo remdamasi ir siekdama aprėpti didžiausią tipišką gamybos apimtį, Komisija nusprendė į galiausiai atrinktų bendrovių sąrašą įtraukti užšaldytų upėtakių produkcijos gamintoją ir vieną iš preliminariai atrinktų gamintojų pakeisti kitu. Kitų pastabų negauta.

| (17) | Be to, kaip minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymų nepateikė, todėl buvo pašalintas iš atrinktų bendrovių sąrašo. Likę atrinkti Sąjungos gamintojai vis dar pagamino 13 proc. Sąjungos produkcijos ir, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių, buvo tipiški Sąjungos pramonės gamintojai. |
| --- | --- |

(17)

Be to, kaip minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymų nepateikė, todėl buvo pašalintas iš atrinktų bendrovių sąrašo. Likę atrinkti Sąjungos gamintojai vis dar pagamino 13 proc. Sąjungos produkcijos ir, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių, buvo tipiški Sąjungos pramonės gamintojai.

1.6.2.   Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (18) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(18)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (19) | Kadangi apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas, atranka nebuvo būtina. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas, atranka nebuvo būtina.

1.6.3.   Turkijos eksportuojančių gamintojų atranka

Turkijos eksportuojančių gamintojų atranka

| (20) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Turkijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Turkijos Respublikos nuolatinės atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(20)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Turkijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Turkijos Respublikos nuolatinės atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

| (21) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, penkiolika Turkijos eksportuojančių gamintojų (jų grupių). Visa deklaruota šių bendrovių tam tikrų vaivorykštinių upėtakių eksporto į Sąjungą apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 100 proc. Turkijos eksporto į Sąjungą apimties. |
| --- | --- |

(21)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, penkiolika Turkijos eksportuojančių gamintojų (jų grupių). Visa deklaruota šių bendrovių tam tikrų vaivorykštinių upėtakių eksporto į Sąjungą apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 100 proc. Turkijos eksporto į Sąjungą apimties.

| (22) | Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią tipišką eksporto į Sąjungą apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atrinko tris eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes). Atrinktiems gamintojams teko daugiau kaip 70 proc. deklaruoto pardavimo eksportui į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(22)

Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią tipišką eksporto į Sąjungą apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atrinko tris eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes). Atrinktiems gamintojams teko daugiau kaip 70 proc. deklaruoto pardavimo eksportui į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

| (23) | Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Turkijos valdžios institucijomis. Pastabų negauta. |
| --- | --- |

(23)

Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Turkijos valdžios institucijomis. Pastabų negauta.

1.6.4.   Klausimyno atsakymai ir nebendradarbiavimas

Klausimyno atsakymai ir nebendradarbiavimas

| (24) | Siekdama gauti informacijos, kurią manė esant reikalingą tyrimui, Komisija nusiuntė klausimynus devyniems atrinktiems Sąjungos gamintojams, trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir Turkijos vyriausybei. Vienas atrinktas Sąjungos gamintojas pranešė Komisijai, kad negali pateikti klausimyno atsakymų. Be to, klausimyno atsakymų nepateikė vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas. Todėl klausimyno atsakymus pateikė aštuoni Sąjungos gamintojai, du atrinkti eksportuojantys gamintojai ir Turkijos vyriausybė. |
| --- | --- |

(24)

Siekdama gauti informacijos, kurią manė esant reikalingą tyrimui, Komisija nusiuntė klausimynus devyniems atrinktiems Sąjungos gamintojams, trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir Turkijos vyriausybei. Vienas atrinktas Sąjungos gamintojas pranešė Komisijai, kad negali pateikti klausimyno atsakymų. Be to, klausimyno atsakymų nepateikė vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas. Todėl klausimyno atsakymus pateikė aštuoni Sąjungos gamintojai, du atrinkti eksportuojantys gamintojai ir Turkijos vyriausybė.

| (25) | Dėl atrinkto nebendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo Komisija nusprendė išvadas pagrįsti turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį. Susijusiam eksportuojančiam gamintojui apie tai buvo pranešta. Pastabų negauta. Dviem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, kurie pateikė išsamius klausimyno atsakymus, vis dar teko daugiau kaip 60 proc. deklaruoto pardavimo eksportui į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(25)

Dėl atrinkto nebendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo Komisija nusprendė išvadas pagrįsti turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį. Susijusiam eksportuojančiam gamintojui apie tai buvo pranešta. Pastabų negauta. Dviem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, kurie pateikė išsamius klausimyno atsakymus, vis dar teko daugiau kaip 60 proc. deklaruoto pardavimo eksportui į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

1.6.5.   Tikrinimas

Tikrinimas

| (26) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų padaryti. Dėl COVID-19 pandemijos protrūkio ir priemonių, kurių buvo imtasi siekiant suvaldyti protrūkį (10), Komisija negalėjo surengti tikrinamųjų vizitų pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį visų bendrovių ir jų susijusių bendrovių patalpose. Vietoj to Komisija atliko nuotolines kryžmines šių bendrovių pateiktos informacijos patikras:
  Sąjungos gamintojai:






  — | „Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr“ (Italija) |
| --- | --- | --- |

(26)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl subsidijavimo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų padaryti. Dėl COVID-19 pandemijos protrūkio ir priemonių, kurių buvo imtasi siekiant suvaldyti protrūkį (10), Komisija negalėjo surengti tikrinamųjų vizitų pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį visų bendrovių ir jų susijusių bendrovių patalpose. Vietoj to Komisija atliko nuotolines kryžmines šių bendrovių pateiktos informacijos patikras:

10

Sąjungos gamintojai:

—

„Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr“ (Italija)

| — | „Danaqua Aps“ (Danija) |
| --- | --- |

—

„Danaqua Aps“ (Danija)

| — | „Gospodarstwo Rybackie Bytów“ (Lenkija) |
| --- | --- |

—

„Gospodarstwo Rybackie Bytów“ (Lenkija)

| — | „Gruppo Sais“ (Italija) |
| --- | --- |

—

„Gruppo Sais“ (Italija)

| — | „Sas Lefevre Surgeles“ (Prancūzija) |
| --- | --- |

—

„Sas Lefevre Surgeles“ (Prancūzija)

| — | „Snaptun Frysehus A/S“ (Danija) |
| --- | --- |

—

„Snaptun Frysehus A/S“ (Danija)

| — | „Tres Mares“ (Ispanija) |
| --- | --- |

—

„Tres Mares“ (Ispanija)

| — | „Truite Service“ (Prancūzija) |
| --- | --- |

—

„Truite Service“ (Prancūzija)

Eksportuojantys gamintojai:

| — | Susijusių bendrovių grupė GMS, Turkija:






  — | „Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş.“, Muhla, Turkija |
| --- | --- | --- |

—

Susijusių bendrovių grupė GMS, Turkija:

—

„Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş.“, Muhla, Turkija

| — | „Dalga Seafood Ltd.“, Atėnai, Graikija |
| --- | --- |

—

„Dalga Seafood Ltd.“, Atėnai, Graikija

| — | Susijusių bendrovių grupė „Özpekler“, Turkija:






  — | „Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi“, Denizlis, Turkija |
| --- | --- | --- |

—

Susijusių bendrovių grupė „Özpekler“, Turkija:

—

„Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi“, Denizlis, Turkija

| — | „Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti.“, Denizlis, Turkija |
| --- | --- |

—

„Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti.“, Denizlis, Turkija

Turkijos vyriausybė:

| — | Turkijos Respublikos prekybos ministerija |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos prekybos ministerija

| — | Turkijos Respublikos žemės ūkio ir miškininkystės ministerija |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos žemės ūkio ir miškininkystės ministerija

| — | Turkijos Respublikos bankų reguliavimo ir priežiūros agentūra |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos bankų reguliavimo ir priežiūros agentūra

| — | Turkijos Respublikos iždo ir finansų ministerija |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos iždo ir finansų ministerija

| — | Turkijos Respublikos agrarinės kredito kooperatyvai |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos agrarinės kredito kooperatyvai

| — | Turkijos Respublikos centrinis bankas |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos centrinis bankas

| — | Turkijos Respublikos bankas „Eximbank“ |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos bankas „Eximbank“

| — | Turkijos Respublikos mažųjų ir vidutinių įmonių plėtros organizacija (KOSGEB) |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos mažųjų ir vidutinių įmonių plėtros organizacija (KOSGEB)

| — | Turkijos Respublikos žemės ūkio draudimo fondai |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos žemės ūkio draudimo fondai

| — | Turkijos Respublikos pramonės ir technologijų ministerija |
| --- | --- |

—

Turkijos Respublikos pramonės ir technologijų ministerija

1.6.6.   Tolesnė procedūra

Tolesnė procedūra

| (27) | 2021 m. kovo 26 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino palikti galiojančius kompensacinius muitus. Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(27)

2021 m. kovo 26 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino palikti galiojančius kompensacinius muitus. Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo.

| (28) | 2021 m. balandžio 14 d. Komisija, atsižvelgdama į tam tikrus po galutinio faktų atskleidimo gautus tvirtinimus, kurie turėjo įtakos tyrimo rezultatams, atskleidė tuos papildomus faktus ir aplinkybes, dėl kurių Komisija pakeitė anksčiau atskleistas galutines išvadas. Be to, suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikas pastaboms dėl šio papildomo faktų atskleidimo pareikšti. |
| --- | --- |

(28)

2021 m. balandžio 14 d. Komisija, atsižvelgdama į tam tikrus po galutinio faktų atskleidimo gautus tvirtinimus, kurie turėjo įtakos tyrimo rezultatams, atskleidė tuos papildomus faktus ir aplinkybes, dėl kurių Komisija pakeitė anksčiau atskleistas galutines išvadas. Be to, suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikas pastaboms dėl šio papildomo faktų atskleidimo pareikšti.

| (29) | Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(29)

Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (30) | Nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Turkijos Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus mykiss) (toliau – upėtakiai):






  — | kurių gyvasis svoris ne didesnis kaip 1,2 kg arba |
| --- | --- | --- |

(30)

Nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Turkijos Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus mykiss) (toliau – upėtakiai):

Oncorhynchus mykiss

—

kurių gyvasis svoris ne didesnis kaip 1,2 kg arba

| — | kurie yra švieži, atšaldyti, užšaldyti ir (arba) rūkyti:






  — | neišdorotos žuvys (su galvomis), be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1,2 kg, arba |
| --- | --- | --- |

—

kurie yra švieži, atšaldyti, užšaldyti ir (arba) rūkyti:

—

neišdorotos žuvys (su galvomis), be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1,2 kg, arba

| — | be galvų, be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1 kg, arba |
| --- | --- |

—

be galvų, be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1 kg, arba

| — | filė, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 400 g, |
| --- | --- |

—

filė, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 400 g,

| — | ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ir ex 0305 43 00 (TARIC kodai 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ir 0305430011) (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

—

ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ir ex 0305 43 00 (TARIC kodai 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ir 0305430011) (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (31) | Kaip ir pradiniame tyrime, Komisija nustatė, kad Turkijoje gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės ir naudojimo paskirtis yra tos pačios. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punktą jie laikyti panašiais produktais. |
| --- | --- |

(31)

Kaip ir pradiniame tyrime, Komisija nustatė, kad Turkijoje gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės ir naudojimo paskirtis yra tos pačios. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punktą jie laikyti panašiais produktais.

3.   SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

| (32) | Remiantis pradiniame tyrime ir 2 ir 3 konstatuojamosiose dalyse nurodytose dalinėse tarpinėse peržiūrose nagrinėtomis ir su nagrinėjamuoju produktu susijusiomis subsidijomis, prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Turkijos vyriausybės bei atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija, tirtos toliau išvardytos priemonės, kurios, kaip įtariama, yra susijusios su subsidijavimo programomis:
  Tiesioginis lėšų pervedimas – dotacijos:






  — | Parama upėtakių, kurių svoris mažesnis kaip 1 kg, produkcijai |
| --- | --- | --- |

(32)

Remiantis pradiniame tyrime ir 2 ir 3 konstatuojamosiose dalyse nurodytose dalinėse tarpinėse peržiūrose nagrinėtomis ir su nagrinėjamuoju produktu susijusiomis subsidijomis, prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir Turkijos vyriausybės bei atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija, tirtos toliau išvardytos priemonės, kurios, kaip įtariama, yra susijusios su subsidijavimo programomis:

Tiesioginis lėšų pervedimas – dotacijos:

—

Parama upėtakių, kurių svoris mažesnis kaip 1 kg, produkcijai

| — | Parama upėtakių, kurių svoris didesnis kaip 1 kg, bet ne didesnis kaip 1,2 kg, produkcijai |
| --- | --- |

—

Parama upėtakių, kurių svoris didesnis kaip 1 kg, bet ne didesnis kaip 1,2 kg, produkcijai

| — | Parama upėtakių veisimui nuo ligų apsaugotose žuvų veisyklose |
| --- | --- |

—

Parama upėtakių veisimui nuo ligų apsaugotose žuvų veisyklose

| — | Uždarosios gamybos sistema |
| --- | --- |

—

Uždarosios gamybos sistema

| — | Žuvivaisa dirvožemio tvenkiniuose |
| --- | --- |

—

Žuvivaisa dirvožemio tvenkiniuose

| — | Paramos išmokos už žemės ūkio leidybos ir konsultavimo paslaugas |
| --- | --- |

—

Paramos išmokos už žemės ūkio leidybos ir konsultavimo paslaugas

| — | Parama žvejybos laivų nurašymui |
| --- | --- |

—

Parama žvejybos laivų nurašymui

Negautos pajamos:

| — | Žvejybos laivų kuro vartojimo mokesčio grąžinimas |
| --- | --- |

—

Žvejybos laivų kuro vartojimo mokesčio grąžinimas

| — | Valstybės parama investicijoms į akvakultūros sektorių |
| --- | --- |

—

Valstybės parama investicijoms į akvakultūros sektorių

Tiesioginis lėšų pervedimas – lengvatinis finansavimas:

| — | Remiamas akvakultūros sektoriaus draudimas |
| --- | --- |

—

Remiamas akvakultūros sektoriaus draudimas

| — | Lengvatinės paskolos |
| --- | --- |

—

Lengvatinės paskolos

3.1.   Tiesioginis lėšų pervedimas – dotacijos

Tiesioginis lėšų pervedimas – dotacijos

3.1.1.   Parama upėtakių, kurių svoris mažesnis kaip 1 kg, produkcijai

Parama upėtakių, kurių svoris mažesnis kaip 1 kg, produkcijai

3.1.1.1.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (33) | Per PTL tiesioginė parama upėtakių, kurių svoris mažesnis kaip 1 kg, produkcijos gamintojams buvo suteikta pagal Prezidento dekretą Nr. 2019/1691 (11) (toliau – Dekretas Nr. 1691). Dekreto įgyvendinimo procedūros ir principai pateikti Maisto, žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerijos paskelbtame komunikate Nr. 2019/56 (12) (toliau – Komunikatas Nr. 56). Nustatyta 0,75 TL/kg paramos suma už gamybą iki 350 000 kg per metus. |
| --- | --- |

(33)

Per PTL tiesioginė parama upėtakių, kurių svoris mažesnis kaip 1 kg, produkcijos gamintojams buvo suteikta pagal Prezidento dekretą Nr. 2019/1691 (11) (toliau – Dekretas Nr. 1691). Dekreto įgyvendinimo procedūros ir principai pateikti Maisto, žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerijos paskelbtame komunikate Nr. 2019/56 (12) (toliau – Komunikatas Nr. 56). Nustatyta 0,75 TL/kg paramos suma už gamybą iki 350 000 kg per metus.

11

12

| (34) | Ši parama kasmet peržiūrima atliekant metinę paramos žemės ūkiui peržiūrą. Komisija pažymėjo, kad parama buvo toliau teikiama be pastebimų pokyčių po PTL remiantis Dekretu Nr. 2020/3190 (13) ir atitinkamu komunikatu, kuriuo nustatomos tokios paramos teikimo sąlygos (14). |
| --- | --- |

(34)

Ši parama kasmet peržiūrima atliekant metinę paramos žemės ūkiui peržiūrą. Komisija pažymėjo, kad parama buvo toliau teikiama be pastebimų pokyčių po PTL remiantis Dekretu Nr. 2020/3190 (13) ir atitinkamu komunikatu, kuriuo nustatomos tokios paramos teikimo sąlygos (14).

13

14

3.1.1.2.   Išvada

Išvada

| (35) | Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (15), tos priemonės yra kompensuotinos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. pervedamos Turkijos vyriausybės lėšos tiesioginės subsidijos forma upėtakių produkcijos gamintojams. |
| --- | --- |

(35)

Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (15), tos priemonės yra kompensuotinos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. pervedamos Turkijos vyriausybės lėšos tiesioginės subsidijos forma upėtakių produkcijos gamintojams.

15

| (36) | Tiesioginės subsidijos yra individualios ir kompensuotinos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes paramą teikianti institucija ir teisės aktai, kuriais remdamasi ji veikia, aiškiai nustato teises naudotis šiomis dotacijomis tik akvakultūros sektoriuje veikiančioms bendrovėms. Aiškiai nurodomos akvakultūros sektoriuje veikiančios įmonės, o upėtakiai aiškiai įvardijami kaip viena iš rūšių, kurioms taikoma ši subsidijų schema. |
| --- | --- |

(36)

Tiesioginės subsidijos yra individualios ir kompensuotinos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes paramą teikianti institucija ir teisės aktai, kuriais remdamasi ji veikia, aiškiai nustato teises naudotis šiomis dotacijomis tik akvakultūros sektoriuje veikiančioms bendrovėms. Aiškiai nurodomos akvakultūros sektoriuje veikiančios įmonės, o upėtakiai aiškiai įvardijami kaip viena iš rūšių, kurioms taikoma ši subsidijų schema.

3.1.1.3.   Subsidijos sumos apskaičiavimas

Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (37) | Komisija nustatė, kad du atrinkti eksportuojantys gamintojai pasinaudojo šia schema peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(37)

Komisija nustatė, kad du atrinkti eksportuojantys gamintojai pasinaudojo šia schema peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

| (38) | Nauda kiekvienai bendrovei buvo tiesioginė vidutinė paramos suma, gauta peržiūros tiriamuoju laikotarpiu už auginamas gyvas žuvis. Abiem atvejais bendrovės pateikė informacijos apie paramos sumą ir ją suteikusį subjektą. Be to, bendrovės dažniausiai tokias pajamas nurodydavo savo sąskaitose prie subsidijų pajamų, o šias sąskaitas tikrindavo nepriklausomi auditoriai. Tai įvertinta kaip tiesioginis įrodymas, kad buvo teikiamos subsidijos ir atitinkamai gauta nauda. |
| --- | --- |

(38)

Nauda kiekvienai bendrovei buvo tiesioginė vidutinė paramos suma, gauta peržiūros tiriamuoju laikotarpiu už auginamas gyvas žuvis. Abiem atvejais bendrovės pateikė informacijos apie paramos sumą ir ją suteikusį subjektą. Be to, bendrovės dažniausiai tokias pajamas nurodydavo savo sąskaitose prie subsidijų pajamų, o šias sąskaitas tikrindavo nepriklausomi auditoriai. Tai įvertinta kaip tiesioginis įrodymas, kad buvo teikiamos subsidijos ir atitinkamai gauta nauda.

| (39) | Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (16), šiomis subsidijomis taip pat naudojosi bendrovės, kurios ne tik augino upėtakius, bet ir pirko dalį upėtakių iš nesusijusių bendrovių perdirbti, nes nagrinėjamasis produktas apima tiek tiesiogiai subsidijuojamą žaliavą, t. y. gyvus upėtakius, tiek tolesnės gamybos grandies produktus, kaip antai šviežią arba užšaldytą neišdorotą žuvį, filė, rūkytą žuvį. Remiantis pradinio tyrimo metodika, perkamos žuvies atveju nauda buvo apskaičiuota remiantis visomis Turkijos valdžios institucijų suteiktomis subsidijomis ir padalyta iš bendros subsidijuotos upėtakių produkcijos Turkijoje sumos. |
| --- | --- |

(39)

Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (16), šiomis subsidijomis taip pat naudojosi bendrovės, kurios ne tik augino upėtakius, bet ir pirko dalį upėtakių iš nesusijusių bendrovių perdirbti, nes nagrinėjamasis produktas apima tiek tiesiogiai subsidijuojamą žaliavą, t. y. gyvus upėtakius, tiek tolesnės gamybos grandies produktus, kaip antai šviežią arba užšaldytą neišdorotą žuvį, filė, rūkytą žuvį. Remiantis pradinio tyrimo metodika, perkamos žuvies atveju nauda buvo apskaičiuota remiantis visomis Turkijos valdžios institucijų suteiktomis subsidijomis ir padalyta iš bendros subsidijuotos upėtakių produkcijos Turkijoje sumos.

16

3.1.2.   Parama upėtakių, kurių svoris didesnis kaip 1 kg, bet ne didesnis kaip 1,2 kg, produkcijai

Parama upėtakių, kurių svoris didesnis kaip 1 kg, bet ne didesnis kaip 1,2 kg, produkcijai

3.1.2.1.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (40) | Per PTL parama upėtakių, kurių svoris didesnis kaip 1 kg, produkcijai buvo suteikta upėtakių produkcijos gamintojams pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56. Nustatyta 1,50 TL/kg subsidijos suma už gamybą iki 350 000 kg per metus. |
| --- | --- |

(40)

Per PTL parama upėtakių, kurių svoris didesnis kaip 1 kg, produkcijai buvo suteikta upėtakių produkcijos gamintojams pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56. Nustatyta 1,50 TL/kg subsidijos suma už gamybą iki 350 000 kg per metus.

3.1.2.2.   Išvada

Išvada

| (41) | Kaip patvirtinta per paskutinį dalinės tarpinės peržiūros tyrimą (17), subsidija už upėtakius, kurių svoris didesnis kaip 1 kg, iš tikrųjų buvo skirta už upėtakius, kurių svoris didesnis kaip 1,2 kg, t. y. upėtakius, kurie nepatenka į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. Todėl Komisija padarė išvadą, kad tokios paramos negalima laikyti kompensuotina subsidija nagrinėjamojo produkto gamintojams. |
| --- | --- |

(41)

Kaip patvirtinta per paskutinį dalinės tarpinės peržiūros tyrimą (17), subsidija už upėtakius, kurių svoris didesnis kaip 1 kg, iš tikrųjų buvo skirta už upėtakius, kurių svoris didesnis kaip 1,2 kg, t. y. upėtakius, kurie nepatenka į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. Todėl Komisija padarė išvadą, kad tokios paramos negalima laikyti kompensuotina subsidija nagrinėjamojo produkto gamintojams.

17

3.1.3.   Parama upėtakių veisimui nuo ligų apsaugotose žuvų veisyklose

Parama upėtakių veisimui nuo ligų apsaugotose žuvų veisyklose

3.1.3.1.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (42) | Per PTL parama upėtakių veisimui nuo ligų apsaugotose žuvų veisyklose buvo suteikta upėtakių produkcijos gamintojams pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56. Nustatyta 1,50 TL/kg subsidijų suma už 350 000 kg gamybą per metus. |
| --- | --- |

(42)

Per PTL parama upėtakių veisimui nuo ligų apsaugotose žuvų veisyklose buvo suteikta upėtakių produkcijos gamintojams pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56. Nustatyta 1,50 TL/kg subsidijų suma už 350 000 kg gamybą per metus.

3.1.3.2.   Išvada

Išvada

| (43) | Kaip patvirtinta per paskutinį dalinės tarpinės peržiūros tyrimą (18), Komisija nusprendė, kad parama (tiesioginės dotacijos forma) yra subsidijos upėtakių produkcijai, panašios į tiesiogines subsidijas, t. y. finansinis įnašas, kuriuo suteikiama nauda pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ir 2 dalį. Kadangi parama buvo suteikta tik upėtakių produkcijos gamintojams, Komisija padarė išvadą, kad schema yra individuali, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Naudą sudarė tiesioginės dotacijos tinkamumo kriterijus atitinkantiems upėtakių produkcijos gamintojams. Todėl Komisija padarė išvadą, kad paramą galima laikyti kompensuotina subsidija. |
| --- | --- |

(43)

Kaip patvirtinta per paskutinį dalinės tarpinės peržiūros tyrimą (18), Komisija nusprendė, kad parama (tiesioginės dotacijos forma) yra subsidijos upėtakių produkcijai, panašios į tiesiogines subsidijas, t. y. finansinis įnašas, kuriuo suteikiama nauda pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ir 2 dalį. Kadangi parama buvo suteikta tik upėtakių produkcijos gamintojams, Komisija padarė išvadą, kad schema yra individuali, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Naudą sudarė tiesioginės dotacijos tinkamumo kriterijus atitinkantiems upėtakių produkcijos gamintojams. Todėl Komisija padarė išvadą, kad paramą galima laikyti kompensuotina subsidija.

18

3.1.3.3.   Subsidijos sumos apskaičiavimas

Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (44) | Vis dėlto Komisija nustatė, kad per PTL du atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai nepasinaudojo parama upėtakių veisimui nuo ligų apsaugotose veisyklose. |
| --- | --- |

(44)

Vis dėlto Komisija nustatė, kad per PTL du atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai nepasinaudojo parama upėtakių veisimui nuo ligų apsaugotose veisyklose.

3.1.4.   Uždarosios gamybos sistema

Uždarosios gamybos sistema

3.1.4.1.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (45) | Per PTL parama žuvivaisai uždarosios gamybos sistemoje (19) buvo suteikta pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56, o upėtakiai buvo viena iš remiamų rūšių. Nustatyta 1,50 TL/kg subsidijos suma už gamybą iki 350 000 kg per metus. |
| --- | --- |

(45)

Per PTL parama žuvivaisai uždarosios gamybos sistemoje (19) buvo suteikta pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56, o upėtakiai buvo viena iš remiamų rūšių. Nustatyta 1,50 TL/kg subsidijos suma už gamybą iki 350 000 kg per metus.

19

3.1.4.2.   Išvada

Išvada

| (46) | Komisija nusprendė, kad tokia parama (tiesioginės dotacijos forma) yra subsidijos upėtakių produkcijai, panašios į tiesiogines subsidijas, t. y. finansinis įnašas, kuriuo suteikiama nauda pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ir 2 dalį. Kadangi parama buvo suteikta upėtakių (vienos iš remiamų rūšių) produkcijos gamintojams, Komisija padarė išvadą, kad schema yra individuali, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Naudą sudarė tiesioginės dotacijos tinkamumo kriterijus atitinkantiems upėtakių produkcijos gamintojams. Todėl Komisija padarė išvadą, kad paramą galima laikyti kompensuotina subsidija. |
| --- | --- |

(46)

Komisija nusprendė, kad tokia parama (tiesioginės dotacijos forma) yra subsidijos upėtakių produkcijai, panašios į tiesiogines subsidijas, t. y. finansinis įnašas, kuriuo suteikiama nauda pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ir 2 dalį. Kadangi parama buvo suteikta upėtakių (vienos iš remiamų rūšių) produkcijos gamintojams, Komisija padarė išvadą, kad schema yra individuali, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Naudą sudarė tiesioginės dotacijos tinkamumo kriterijus atitinkantiems upėtakių produkcijos gamintojams. Todėl Komisija padarė išvadą, kad paramą galima laikyti kompensuotina subsidija.

3.1.4.3.   Subsidijos sumos apskaičiavimas

Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (47) | Komisija nustatė, kad per PTL du atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat nepasinaudojo parama naudojant uždarosios gamybos sistemą. |
| --- | --- |

(47)

Komisija nustatė, kad per PTL du atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat nepasinaudojo parama naudojant uždarosios gamybos sistemą.

3.1.5.   Žuvivaisa dirvožemio tvenkiniuose

Žuvivaisa dirvožemio tvenkiniuose

3.1.5.1.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (48) | Per PTL parama žuvivaisai dirvožemio tvenkiniuose buvo suteikta pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56. Nustatyta 1,50 TL/kg subsidijos suma už gamybą iki 300 000 kg per metus. Tokia parama teikiama gamintojams, naudojantiems požeminius vandenis, išgaunamus naudojant elektros energiją, ar šaltinio vandenis, išgaunamus nenaudojant energijos, už veisimo veiklą dirvožemio tvenkiniuose daugiausia namų ūkių reikmėms. Šie gamintojai negali naudotis 3.1.1 ir 3.1.4 punktuose nurodytomis schemomis. |
| --- | --- |

(48)

Per PTL parama žuvivaisai dirvožemio tvenkiniuose buvo suteikta pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56. Nustatyta 1,50 TL/kg subsidijos suma už gamybą iki 300 000 kg per metus. Tokia parama teikiama gamintojams, naudojantiems požeminius vandenis, išgaunamus naudojant elektros energiją, ar šaltinio vandenis, išgaunamus nenaudojant energijos, už veisimo veiklą dirvožemio tvenkiniuose daugiausia namų ūkių reikmėms. Šie gamintojai negali naudotis 3.1.1 ir 3.1.4 punktuose nurodytomis schemomis.

3.1.5.2.   Išvada

Išvada

| (49) | Komisija padarė išvadą, kad tokia parama galiausiai galėtų būti laikoma kompensuotina subsidija nagrinėjamojo produkto gamintojams, tačiau atrinkti eksportuojantys gamintojai bet kuriuo atveju negalėjo ja pasinaudoti, nes jie jau gavo paramą upėtakių produkcijai pagal 3.1.1 punktą. |
| --- | --- |

(49)

Komisija padarė išvadą, kad tokia parama galiausiai galėtų būti laikoma kompensuotina subsidija nagrinėjamojo produkto gamintojams, tačiau atrinkti eksportuojantys gamintojai bet kuriuo atveju negalėjo ja pasinaudoti, nes jie jau gavo paramą upėtakių produkcijai pagal 3.1.1 punktą.

3.1.6.   Paramos išmokos už žemės ūkio leidybos ir konsultavimo paslaugas

Paramos išmokos už žemės ūkio leidybos ir konsultavimo paslaugas

3.1.6.1.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (50) | Per PTL paramos išmokos už žemės ūkio leidybos ir konsultavimo paslaugas buvo suteiktos pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56. Pagal Dekreto Nr. 1691 6 straipsnio 7 dalį parama buvo teikiama tiesiogiai konsultavimo paslaugas teikiančioms įmonėms, o ne akvakultūros gamintojams. |
| --- | --- |

(50)

Per PTL paramos išmokos už žemės ūkio leidybos ir konsultavimo paslaugas buvo suteiktos pagal Dekretą Nr. 1691 ir Komunikatą Nr. 56. Pagal Dekreto Nr. 1691 6 straipsnio 7 dalį parama buvo teikiama tiesiogiai konsultavimo paslaugas teikiančioms įmonėms, o ne akvakultūros gamintojams.

3.1.6.2.   Išvada

Išvada

| (51) | Per pradinį tyrimą parama išmokoms už žemės ūkio leidybos ir konsultavimo paslaugas (20) buvo teikiama tiesiogiai upėtakių produkcijos gamintojams. Tačiau dabartiniame tyrime nustatyta, kad tokia parama dabar teikiama tiesiogiai konsultavimo paslaugas teikiančioms įmonėms. Todėl Komisija padarė išvadą, kad schema atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nesuteikė jokios naudos, todėl nėra kompensuotina. |
| --- | --- |

(51)

Per pradinį tyrimą parama išmokoms už žemės ūkio leidybos ir konsultavimo paslaugas (20) buvo teikiama tiesiogiai upėtakių produkcijos gamintojams. Tačiau dabartiniame tyrime nustatyta, kad tokia parama dabar teikiama tiesiogiai konsultavimo paslaugas teikiančioms įmonėms. Todėl Komisija padarė išvadą, kad schema atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nesuteikė jokios naudos, todėl nėra kompensuotina.

20

3.1.7.   Parama žvejybos laivų nurašymui

Parama žvejybos laivų nurašymui

| (52) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad paramos išmokos už žvejybos laivų nurašymą buvo nutrauktos 2018 m. |
| --- | --- |

(52)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad paramos išmokos už žvejybos laivų nurašymą buvo nutrauktos 2018 m.

3.1.8.   Pastabos po faktų atskleidimo

Pastabos po faktų atskleidimo

| (53) | Po faktų atskleidimo Turkijos vyriausybė ir du atrinkti eksportuojantys gamintojai pateikė pastabų, kad, kiek tai susiję su netiesioginių subsidijų apskaičiavimu, Komisijos per šią peržiūrą taikyta metodika neatitiko per pradinį tyrimą taikytos metodikos. Tiksliau, per pradinį tyrimą nauda, susijusi su įsigytais upėtakiais, buvo apskaičiuota visą Turkijos valdžios institucijų suteiktų subsidijų sumą padalijus iš bendro upėtakių produkcijos Turkijoje kiekio, o ne iš subsidijuojamo upėtakių produkcijos Turkijoje kiekio. |
| --- | --- |

(53)

Po faktų atskleidimo Turkijos vyriausybė ir du atrinkti eksportuojantys gamintojai pateikė pastabų, kad, kiek tai susiję su netiesioginių subsidijų apskaičiavimu, Komisijos per šią peržiūrą taikyta metodika neatitiko per pradinį tyrimą taikytos metodikos. Tiksliau, per pradinį tyrimą nauda, susijusi su įsigytais upėtakiais, buvo apskaičiuota visą Turkijos valdžios institucijų suteiktų subsidijų sumą padalijus iš bendro upėtakių produkcijos Turkijoje kiekio, o ne iš subsidijuojamo upėtakių produkcijos Turkijoje kiekio.

| (54) | Todėl Komisija peržiūrėjo netiesioginių subsidijų sumos apskaičiavimą, atliktą atsižvelgiant į dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų iš nesusijusių tiekėjų įsigytų upėtakių duomenis, kad suderintų jį su pradiniame tyrime taikyta metodika. Be to, po papildomo faktų atskleidimo atrinkti eksportuojantys gamintojai atkreipė dėmesį į klaidą, susijusią su verslo asociacijoms sumokėtų mokesčių atskaitos lygiu. Tačiau, nors Komisija sutiko su tvirtinimu, koregavimas neturėjo reikšmingo poveikio bendroms subsidijų sumoms. |
| --- | --- |

(54)

Todėl Komisija peržiūrėjo netiesioginių subsidijų sumos apskaičiavimą, atliktą atsižvelgiant į dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų iš nesusijusių tiekėjų įsigytų upėtakių duomenis, kad suderintų jį su pradiniame tyrime taikyta metodika. Be to, po papildomo faktų atskleidimo atrinkti eksportuojantys gamintojai atkreipė dėmesį į klaidą, susijusią su verslo asociacijoms sumokėtų mokesčių atskaitos lygiu. Tačiau, nors Komisija sutiko su tvirtinimu, koregavimas neturėjo reikšmingo poveikio bendroms subsidijų sumoms.

| (55) | Du atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat pateikė pastabų dėl tiesioginių subsidijų apskaičiavimo metodikos. Jie teigė, kad ne visi upėtakiai, už kuriuos gautos tiesioginės subsidijos, per PTL buvo faktiškai parduoti. Jų nuomone, Komisija turėtų atsižvelgti į bendrovių atsargų lygį ir naudą sieti tik su tų eksportuojančių gamintojų per PTL parduoti į Sąjungą eksportuotu kiekiu. |
| --- | --- |

(55)

Du atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat pateikė pastabų dėl tiesioginių subsidijų apskaičiavimo metodikos. Jie teigė, kad ne visi upėtakiai, už kuriuos gautos tiesioginės subsidijos, per PTL buvo faktiškai parduoti. Jų nuomone, Komisija turėtų atsižvelgti į bendrovių atsargų lygį ir naudą sieti tik su tų eksportuojančių gamintojų per PTL parduoti į Sąjungą eksportuotu kiekiu.

| (56) | Reikėtų pažymėti, kad subsidijų sumos gautos remiantis upėtakių produkcijos apimtimi, neatsižvelgiant į tai, ar ši produkcija vėliau per PTL buvo parduota, ar ne. Todėl eksportuojančių gamintojų argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(56)

Reikėtų pažymėti, kad subsidijų sumos gautos remiantis upėtakių produkcijos apimtimi, neatsižvelgiant į tai, ar ši produkcija vėliau per PTL buvo parduota, ar ne. Todėl eksportuojančių gamintojų argumentas atmetamas.

| (57) | Atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, dviem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams per PTL nustatytos tiesioginių ir netiesioginių subsidijų sumos buvo 2,38 proc. „Özpekler“ ir 2,84 proc. GMS. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, dviem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams per PTL nustatytos tiesioginių ir netiesioginių subsidijų sumos buvo 2,38 proc. „Özpekler“ ir 2,84 proc. GMS.

3.1.9.   Išvada dėl dotacijų

Išvada dėl dotacijų

| (58) | Bendra dviem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal visas suteiktas dotacijas per PTL nustatyta subsidijų suma:

  1 lentelė


  Dotacijos







  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos suma |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 2,38 % |
| GMS | 2,84 % |

(58)

Bendra dviem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal visas suteiktas dotacijas per PTL nustatyta subsidijų suma:

1 lentelė

1 lentelė

Dotacijos

Dotacijos

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos suma

Özpekler

2,38 %

GMS

2,84 %

3.2.   Negautos pajamos

Negautos pajamos

3.2.1.   Laivų kuro vartojimo mokesčio grąžinimas

Laivų kuro vartojimo mokesčio grąžinimas

3.2.1.1.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (59) | Bendrajame komunikate dėl Specialiojo vartojimo mokesčių sąrašo Nr. 1 (21) nustatyti pagrindiniai principai ir sąlygos, taikomi laivų degalams taikomo vartojimo mokesčio grąžinimui. Turkijos tarptautiniame laivų registre arba nacionaliniame laivų registre registruoti žvejybos laivai gali naudoti specialų vartojimo mokesčiu neapmokestinamą jūrinį dyzeliną. |
| --- | --- |

(59)

Bendrajame komunikate dėl Specialiojo vartojimo mokesčių sąrašo Nr. 1 (21) nustatyti pagrindiniai principai ir sąlygos, taikomi laivų degalams taikomo vartojimo mokesčio grąžinimui. Turkijos tarptautiniame laivų registre arba nacionaliniame laivų registre registruoti žvejybos laivai gali naudoti specialų vartojimo mokesčiu neapmokestinamą jūrinį dyzeliną.

21

3.2.1.2.   Išvada

Išvada

| (60) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad nėra tikėtina, jog parama žvejybos laivams įsigyjant kurą naudotųsi nagrinėjamojo produkto gamintojai, ir iš tiesų du atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kiek tai susiję su upėtakių produkcija, ja nesinaudojo. Todėl Komisija padarė išvadą, kad tokios paramos negalima laikyti kompensuotina subsidija nagrinėjamojo produkto gamintojams. |
| --- | --- |

(60)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad nėra tikėtina, jog parama žvejybos laivams įsigyjant kurą naudotųsi nagrinėjamojo produkto gamintojai, ir iš tiesų du atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kiek tai susiję su upėtakių produkcija, ja nesinaudojo. Todėl Komisija padarė išvadą, kad tokios paramos negalima laikyti kompensuotina subsidija nagrinėjamojo produkto gamintojams.

3.2.2.   Valstybės parama investicijoms į akvakultūros sektorių

Valstybės parama investicijoms į akvakultūros sektorių

3.2.2.1.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (61) | Dekretas Nr. 2012/3305 (22) ir Įgyvendinimo komunikatas Nr. 2012/1 (23) yra valstybės paramos investicijoms į akvakultūros sektorių (24) ir Turkijos investicijų paskatų programos pagrindas. Programą sudaro dvi paskatų sistemos:






  — | regioninės investicijų paskatos, įskaitant atleidimą nuo PVM, atleidimą nuo muitų, mokesčių atskaitą, paramą darbdavio mokamoms socialinio draudimo įmokoms, lengvatines palūkanas, žemės skyrimą, pelno mokesčio išskaičiavimą ir paramą darbuotojo mokamoms socialinio draudimo įmokoms; ir |
| --- | --- | --- |

(61)

Dekretas Nr. 2012/3305 (22) ir Įgyvendinimo komunikatas Nr. 2012/1 (23) yra valstybės paramos investicijoms į akvakultūros sektorių (24) ir Turkijos investicijų paskatų programos pagrindas. Programą sudaro dvi paskatų sistemos:

22

23

24

—

regioninės investicijų paskatos, įskaitant atleidimą nuo PVM, atleidimą nuo muitų, mokesčių atskaitą, paramą darbdavio mokamoms socialinio draudimo įmokoms, lengvatines palūkanas, žemės skyrimą, pelno mokesčio išskaičiavimą ir paramą darbuotojo mokamoms socialinio draudimo įmokoms; ir

| — | bendrosios investicijų paskatos, įskaitant atleidimą nuo PVM, atleidimą nuo muitų ir pajamų mokesčio išskaičiavimą. |
| --- | --- |

—

bendrosios investicijų paskatos, įskaitant atleidimą nuo PVM, atleidimą nuo muitų ir pajamų mokesčio išskaičiavimą.

| (62) | Įmonėms, kurios negali atitikti minimalios investicijų sumos kriterijų pagal regioninę investicijų paskatų schemą, gali būti taikoma bendroji investicijų paskatų schema, kuria gali naudotis visi šeši regionai, nurodyti Dekrete Nr. 2012/3305. Atsižvelgiant į šešių regionų ekonominio išsivystymo lygį, paramos intensyvumas gali skirtis. Ir dekretas, ir komunikatas tebegalioja, o šeši regionai nuo pradinio tyrimo nepasikeitė. |
| --- | --- |

(62)

Įmonėms, kurios negali atitikti minimalios investicijų sumos kriterijų pagal regioninę investicijų paskatų schemą, gali būti taikoma bendroji investicijų paskatų schema, kuria gali naudotis visi šeši regionai, nurodyti Dekrete Nr. 2012/3305. Atsižvelgiant į šešių regionų ekonominio išsivystymo lygį, paramos intensyvumas gali skirtis. Ir dekretas, ir komunikatas tebegalioja, o šeši regionai nuo pradinio tyrimo nepasikeitė.

3.2.2.2.   Išvada

Išvada

| (63) | Per PTL GMS pasinaudojo pajamų mokesčio lengvatomis, o „Özpekler“ buvo atleista nuo PVM ir muitų pagal regionines investicijų paskatas. Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (25), parama investicijoms yra laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, kai parama suteikiama kaip mokesčių lengvata, t. y. kai vyriausybės pajamų, kurios kitu atvejų būtų gautos, yra atsisakoma arba jos nesurenkamos. |
| --- | --- |

(63)

Per PTL GMS pasinaudojo pajamų mokesčio lengvatomis, o „Özpekler“ buvo atleista nuo PVM ir muitų pagal regionines investicijų paskatas. Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (25), parama investicijoms yra laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, kai parama suteikiama kaip mokesčių lengvata, t. y. kai vyriausybės pajamų, kurios kitu atvejų būtų gautos, yra atsisakoma arba jos nesurenkamos.

25

| (64) | Subsidija yra individuali ir kompensuotina, nes teisė ja naudotis suteikiama tik išvardytiems regionams. Teisė naudotis šia subsidija suteikiama tik tam tikroms bendrovėms, veikiančioms tam tikruose sektoriuose. Be to, subsidija neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų neindividualiai taikomų subsidijų reikalavimų, atsižvelgiant į tam tikriems sektoriams taikomų apribojimų skaičių ir kokybę, visų pirma į tuos apribojimus gauti subsidiją, taikomus arba tam tikrų rūšių bendrovėms, arba visiškai išskiriant tam tikrus sektorius. |
| --- | --- |

(64)

Subsidija yra individuali ir kompensuotina, nes teisė ja naudotis suteikiama tik išvardytiems regionams. Teisė naudotis šia subsidija suteikiama tik tam tikroms bendrovėms, veikiančioms tam tikruose sektoriuose. Be to, subsidija neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų neindividualiai taikomų subsidijų reikalavimų, atsižvelgiant į tam tikriems sektoriams taikomų apribojimų skaičių ir kokybę, visų pirma į tuos apribojimus gauti subsidiją, taikomus arba tam tikrų rūšių bendrovėms, arba visiškai išskiriant tam tikrus sektorius.

| (65) | Akvakultūra yra aiškiai numatyta Dekreto Nr. 2012/3305 2A priede kaip viena iš veiklos rūšių, kuriai gali būti taikomas tokios rūšies atleidimas nuo mokesčių. Šio dekreto 4 priede išvardyti sektoriai, kurie negali pasinaudoti jokia lengvata pagal šią schemą. |
| --- | --- |

(65)

Akvakultūra yra aiškiai numatyta Dekreto Nr. 2012/3305 2A priede kaip viena iš veiklos rūšių, kuriai gali būti taikomas tokios rūšies atleidimas nuo mokesčių. Šio dekreto 4 priede išvardyti sektoriai, kurie negali pasinaudoti jokia lengvata pagal šią schemą.

3.2.2.3.   Subsidijos sumos apskaičiavimas

Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (66) | Siekiant nustatyti kompensuotinos subsidijos sumą, gavėjams peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suteikta nauda buvo apskaičiuota kaip viso mokėtino mokesčio pagal įprastą mokesčio tarifą ir viso pagal sumažintą mokesčio tarifą mokėtino mokesčio skirtumas. Tačiau nustatyta nauda bendrovei „Özpekler“ buvo nereikšminga. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu GMS nustatyta 0,7 proc. subsidijų suma. |
| --- | --- |

(66)

Siekiant nustatyti kompensuotinos subsidijos sumą, gavėjams peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suteikta nauda buvo apskaičiuota kaip viso mokėtino mokesčio pagal įprastą mokesčio tarifą ir viso pagal sumažintą mokesčio tarifą mokėtino mokesčio skirtumas. Tačiau nustatyta nauda bendrovei „Özpekler“ buvo nereikšminga. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu GMS nustatyta 0,7 proc. subsidijų suma.

3.2.2.4.   Pastabos po faktų atskleidimo

Pastabos po faktų atskleidimo

| (67) | Du atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat pateikė pastabų dėl paramos investicijoms. Jie tvirtino, kad Komisija neturėjo apskaičiuoti naudos, susijusios su atleidimu nuo PVM, nes visos bendrovės tą patį mėnesį ar tolesnius mėnesius išskaitė savo PVM pagal bendrovės mokėtino ir gautino PVM likutį. Vienintelė nauda bendrovei buvo galimybė išvengti išankstinio PVM mokėjimo. |
| --- | --- |

(67)

Du atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat pateikė pastabų dėl paramos investicijoms. Jie tvirtino, kad Komisija neturėjo apskaičiuoti naudos, susijusios su atleidimu nuo PVM, nes visos bendrovės tą patį mėnesį ar tolesnius mėnesius išskaitė savo PVM pagal bendrovės mokėtino ir gautino PVM likutį. Vienintelė nauda bendrovei buvo galimybė išvengti išankstinio PVM mokėjimo.

| (68) | Tai, kad apskaitos požiūriu mokėtinas PVM yra išskaičiuojamas iš gautinų sumų, nepanaikina su pinigų srautu susijusios naudos, atsirandančios dėl to, kad eksportuojantys gamintojai neturi iš anksto išleisti pinigų ir po to laukti, kol mokesčių administratoriai, remdamiesi bendrovių tvarkomomis PVM deklaracijomis, kompensuos atitinkamą sumą, kaip tai yra šia schema nesinaudojančių bendrovių atveju. Iš tiesų, kaip patvirtino patys eksportuojantys gamintojai, schemos „vienintelė nauda dalyviams yra galimybė išvengti (PVM) mokėjimo <...>, kai kitos bendrovės, neturinčios investicijų paskatų liudijimo, turi iš pradžių atlikti mokėjimus ir vėliau gauti kompensaciją“ (26). Todėl eksportuojančių gamintojų argumentai atmetami. |
| --- | --- |

(68)

Tai, kad apskaitos požiūriu mokėtinas PVM yra išskaičiuojamas iš gautinų sumų, nepanaikina su pinigų srautu susijusios naudos, atsirandančios dėl to, kad eksportuojantys gamintojai neturi iš anksto išleisti pinigų ir po to laukti, kol mokesčių administratoriai, remdamiesi bendrovių tvarkomomis PVM deklaracijomis, kompensuos atitinkamą sumą, kaip tai yra šia schema nesinaudojančių bendrovių atveju. Iš tiesų, kaip patvirtino patys eksportuojantys gamintojai, schemos „vienintelė nauda dalyviams yra galimybė išvengti (PVM) mokėjimo <...>, kai kitos bendrovės, neturinčios investicijų paskatų liudijimo, turi iš pradžių atlikti mokėjimus ir vėliau gauti kompensaciją“ (26). Todėl eksportuojančių gamintojų argumentai atmetami.

26

3.3.   Tiesioginis lėšų pervedimas – lengvatinis finansavimas

Tiesioginis lėšų pervedimas – lengvatinis finansavimas

3.3.1.   Remiamas akvakultūros sektoriaus draudimas

Remiamas akvakultūros sektoriaus draudimas

3.3.1.1.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (69) | Pagal Žemės ūkio draudimo įstatymą Nr. 5363 (27) ir Dekretą Nr. 2018/380 (28) dėl rizikos, pasėlių ir regionų, kuriems turi būti taikomos 2019 m. žemės ūkio draudimo rezervo ir priemokų paramos normos, akvakultūros produktų gamintojams gali būti taikoma mažesnė draudimo įmoka, padengianti žuvų išteklių ir upėtakių laimikio nuostolius, atsiradusius dėl daugelio galimų ligų, gaivalinių nelaimių, nelaimingų atsitikimų ir kt. Turkijos vyriausybės parama sudaro 50 proc. draudimo įmokos. |
| --- | --- |

(69)

Pagal Žemės ūkio draudimo įstatymą Nr. 5363 (27) ir Dekretą Nr. 2018/380 (28) dėl rizikos, pasėlių ir regionų, kuriems turi būti taikomos 2019 m. žemės ūkio draudimo rezervo ir priemokų paramos normos, akvakultūros produktų gamintojams gali būti taikoma mažesnė draudimo įmoka, padengianti žuvų išteklių ir upėtakių laimikio nuostolius, atsiradusius dėl daugelio galimų ligų, gaivalinių nelaimių, nelaimingų atsitikimų ir kt. Turkijos vyriausybės parama sudaro 50 proc. draudimo įmokos.

27

28

3.3.1.2.   Išvada

Išvada

| (70) | Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (29), šia schema suteikiama nauda yra finansinių išlaidų, susijusių su akvakultūros gyvūnų gyvybės draudimu, sumažinimas. Ši schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje; tai Turkijos vyriausybės teikiama tiesioginė subsidija upėtakių produkcijos gamintojams ir finansinis įnašas, nes subsidijos gavėjai gauna naudos dėl palankios draudimo įmokos, kuri yra gerokai mažesnė nei draudimo rinkoje taikomas draudimo nuo panašios rizikos įmokos dydis. Pagal šią schemą suteikiama nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Nauda yra lygi draudimo įmokų, siūlomų komerciniuose draudimo liudijimuose, ir subsidijuotos įmokos skirtumui. |
| --- | --- |

(70)

Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (29), šia schema suteikiama nauda yra finansinių išlaidų, susijusių su akvakultūros gyvūnų gyvybės draudimu, sumažinimas. Ši schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje; tai Turkijos vyriausybės teikiama tiesioginė subsidija upėtakių produkcijos gamintojams ir finansinis įnašas, nes subsidijos gavėjai gauna naudos dėl palankios draudimo įmokos, kuri yra gerokai mažesnė nei draudimo rinkoje taikomas draudimo nuo panašios rizikos įmokos dydis. Pagal šią schemą suteikiama nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Nauda yra lygi draudimo įmokų, siūlomų komerciniuose draudimo liudijimuose, ir subsidijuotos įmokos skirtumui.

29

| (71) | Ši parama yra individuali, nes paramą teikianti institucija ir teisės aktai, kuriais remdamasi ji veikia, aiškiai nustato teisę naudotis šia sumažinta įmoka tik akvakultūros sektoriuje veikiančioms bendrovėms ir net tiesiogiai skirta akvakultūros gamintojų patiriamai rizikai padengti. |
| --- | --- |

(71)

Ši parama yra individuali, nes paramą teikianti institucija ir teisės aktai, kuriais remdamasi ji veikia, aiškiai nustato teisę naudotis šia sumažinta įmoka tik akvakultūros sektoriuje veikiančioms bendrovėms ir net tiesiogiai skirta akvakultūros gamintojų patiriamai rizikai padengti.

3.3.1.3.   Subsidijos sumos apskaičiavimas

Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (72) | Komisija nustatė, kad šia schema pasinaudojo vienas iš atrinktų gamintojų – „Özpekler“. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikyta 0,1 proc. subsidijų suma. |
| --- | --- |

(72)

Komisija nustatė, kad šia schema pasinaudojo vienas iš atrinktų gamintojų – „Özpekler“. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikyta 0,1 proc. subsidijų suma.

3.3.2.   Lengvatinės paskolos

Lengvatinės paskolos

| (73) | Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad Turkijos upėtakių produkcijos gamintojai naudojosi lengvatinėmis paskolomis, kaip antai:






  — | lengvatinių arba nulinių palūkanų žemės ūkio paskolomis, |
| --- | --- | --- |

(73)

Per pradinį tyrimą Komisija nustatė, kad Turkijos upėtakių produkcijos gamintojai naudojosi lengvatinėmis paskolomis, kaip antai:

—

lengvatinių arba nulinių palūkanų žemės ūkio paskolomis,

| — | Turkijos banko „Eximbank“ teikiamais lengvatinių palūkanų eksporto kreditais. |
| --- | --- |

—

Turkijos banko „Eximbank“ teikiamais lengvatinių palūkanų eksporto kreditais.

3.3.2.1.   Žemės ūkio paskolos

Žemės ūkio paskolos

3.3.2.2.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (74) | Pirma, Dekrete Nr. 2018/1188 numatyta, kad Žemės ūkio kredito kooperatyvai (toliau – ŽŪKK) ir „Ziraat Bankasi A.S.“ akvakultūros sektoriaus gamintojams gali teikti lengvatines paskolas ir verslo paskolas. Upėtakių produkcijos gamintojams gali būti taikomos 50–100 proc. taikytinų palūkanų normų nuolaidos. Kredito viršutinė riba yra 5 000 000 TL. Dekretas taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 31 d. (įskaitant šias dienas). |
| --- | --- |

(74)

Pirma, Dekrete Nr. 2018/1188 numatyta, kad Žemės ūkio kredito kooperatyvai (toliau – ŽŪKK) ir „Ziraat Bankasi A.S.“ akvakultūros sektoriaus gamintojams gali teikti lengvatines paskolas ir verslo paskolas. Upėtakių produkcijos gamintojams gali būti taikomos 50–100 proc. taikytinų palūkanų normų nuolaidos. Kredito viršutinė riba yra 5 000 000 TL. Dekretas taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 31 d. (įskaitant šias dienas).

| (75) | Dekrete išvardyti ŽŪKK yra privatinės teisės subjektai, įsteigti Turkijos žemės ūkio gamintojų (t. y. fizinių arba juridinių asmenų, užsiimančių žemės ūkio gamyba) siekiant patenkinti jų finansinius verslo poreikius. |
| --- | --- |

(75)

Dekrete išvardyti ŽŪKK yra privatinės teisės subjektai, įsteigti Turkijos žemės ūkio gamintojų (t. y. fizinių arba juridinių asmenų, užsiimančių žemės ūkio gamyba) siekiant patenkinti jų finansinius verslo poreikius.

| (76) | „Ziraat Bankasi A.S.“ yra Turkijos Respublikos žemės ūkio bankas, visiškai priklausantis valstybei. Per pradinį tyrimą jo akcijos priklausė iždo skyriui. Tačiau nuo 2018 m. jo kapitalas buvo pervestas į Turkijos turto fondą. Pagal Įstatymo Nr. 6741 dėl Turkijos turto fondų valdymo bendrovės įsteigimo ir tam tikrų įstatymų pakeitimų 2 straipsnį Turkijos turto fondas yra su Prezidentu susijusi institucija. Fondo direktorių valdybos pirmininkas yra Respublikos Prezidentas. Vieną iš valdybos narių Respublikos Prezidentas gali paskirti pirmininko pavaduotoju. Todėl „Ziraat Bankasi A.S.“ toliau vykdo vyriausybinės valdžios įgaliojimus ir nepaisant formalių jo nuosavybės teise priklausančio kapitalo pokyčių, jis laikomas viešąja įstaiga. |
| --- | --- |

(76)

„Ziraat Bankasi A.S.“ yra Turkijos Respublikos žemės ūkio bankas, visiškai priklausantis valstybei. Per pradinį tyrimą jo akcijos priklausė iždo skyriui. Tačiau nuo 2018 m. jo kapitalas buvo pervestas į Turkijos turto fondą. Pagal Įstatymo Nr. 6741 dėl Turkijos turto fondų valdymo bendrovės įsteigimo ir tam tikrų įstatymų pakeitimų 2 straipsnį Turkijos turto fondas yra su Prezidentu susijusi institucija. Fondo direktorių valdybos pirmininkas yra Respublikos Prezidentas. Vieną iš valdybos narių Respublikos Prezidentas gali paskirti pirmininko pavaduotoju. Todėl „Ziraat Bankasi A.S.“ toliau vykdo vyriausybinės valdžios įgaliojimus ir nepaisant formalių jo nuosavybės teise priklausančio kapitalo pokyčių, jis laikomas viešąja įstaiga.

| (77) | Antra, Dekrete Nr. 2010/27612 (30) numatyta, kad nulinių palūkanų paskolos gali būti teikiamos MVĮ. |
| --- | --- |

(77)

Antra, Dekrete Nr. 2010/27612 (30) numatyta, kad nulinių palūkanų paskolos gali būti teikiamos MVĮ.

30

3.3.2.3.   Nustatyti faktai

Nustatyti faktai

| (78) | Per PTL atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gavo lengvatines paskolas tik iš „Ziraat Bankasi A.S.“, bet nesinaudojo lengvatinėmis paskolomis iš ŽŪKK arba nulinių palūkanų paskolomis MVĮ. |
| --- | --- |

(78)

Per PTL atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gavo lengvatines paskolas tik iš „Ziraat Bankasi A.S.“, bet nesinaudojo lengvatinėmis paskolomis iš ŽŪKK arba nulinių palūkanų paskolomis MVĮ.

3.3.2.4.   Eksporto kreditai

Eksporto kreditai

3.3.2.5.   Aprašymas ir teisinis pagrindas

Aprašymas ir teisinis pagrindas

| (79) | Kaip nustatyta per pradinį tyrimą, „Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş“ (toliau – „Eximbank“) įsteigtas Turkijos vyriausybės 1987 m. rugpjūčio 21 d. Dekretu Nr. 87/11914 remiantis Įstatymu Nr. 3332 (31) dėl eksporto kreditų ir yra visiškai valstybei priklausantis bankas, veikiantis kaip Turkijos vyriausybės eksporto skatinimo priemonė, nustatyta Turkijos eksporto strategijoje. Siekiant didinti Turkijos bendrovių eksportą ir stiprinti jų tarptautinį konkurencingumą, „Eximbank“ buvo vyriausybės įgaliotas remti užsienio prekybą ir užsienyje veikiančius Turkijos rangovus ir (arba) investuotojus (32). Todėl manoma, kad „Eximbank“ turi vyriausybės institucijos įgaliojimus ir todėl jis yra laikomas viešąja įstaiga. |
| --- | --- |

(79)

Kaip nustatyta per pradinį tyrimą, „Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş“ (toliau – „Eximbank“) įsteigtas Turkijos vyriausybės 1987 m. rugpjūčio 21 d. Dekretu Nr. 87/11914 remiantis Įstatymu Nr. 3332 (31) dėl eksporto kreditų ir yra visiškai valstybei priklausantis bankas, veikiantis kaip Turkijos vyriausybės eksporto skatinimo priemonė, nustatyta Turkijos eksporto strategijoje. Siekiant didinti Turkijos bendrovių eksportą ir stiprinti jų tarptautinį konkurencingumą, „Eximbank“ buvo vyriausybės įgaliotas remti užsienio prekybą ir užsienyje veikiančius Turkijos rangovus ir (arba) investuotojus (32). Todėl manoma, kad „Eximbank“ turi vyriausybės institucijos įgaliojimus ir todėl jis yra laikomas viešąja įstaiga.

31

32

| (80) | „Eximbank“ teikiamų eksporto kreditų teisinis pagrindas yra Įstatymas Nr. 3332 ir Rezoliucija Nr. 2013/4286 (33) dėl „Eximbank“ įsteigimo. Siekdamas didinti Turkijos eksportuotojų konkurencingumą užsienio rinkose, „Eximbank“ teikia finansinę paramą (tiesiogiai arba per bankus korespondentus už komisinius), pvz., eksporto kreditus iki išsiuntimo arba po išsiuntimo eksportui ir į eksportą orientuotus investicijų kreditus. |
| --- | --- |

(80)

„Eximbank“ teikiamų eksporto kreditų teisinis pagrindas yra Įstatymas Nr. 3332 ir Rezoliucija Nr. 2013/4286 (33) dėl „Eximbank“ įsteigimo. Siekdamas didinti Turkijos eksportuotojų konkurencingumą užsienio rinkose, „Eximbank“ teikia finansinę paramą (tiesiogiai arba per bankus korespondentus už komisinius), pvz., eksporto kreditus iki išsiuntimo arba po išsiuntimo eksportui ir į eksportą orientuotus investicijų kreditus.

33

| (81) | Be to, vadinamieji perdiskontavimo kreditai naudojami avansams grynaisiais pinigais eksportuotojams teikti, remiantis su pardavimu eksportui susijusių sąskaitų ir dokumentų diskontavimu. Šių kreditų teisinis pagrindas yra „Perdiskontavimo kreditų eksportui ir užsienio valiutos keitimo paslaugoms įgyvendinimo instrukcijos“ (34). Perdiskontavimo kreditus finansuoja Turkijos centrinis bankas (toliau – CBRT), tačiau jie pervedami per Turkijos finansų įstaigas (viešuosius ir privačius bankus), veikiančius kaip CBRT korespondentai. Palūkanų normas nustato CBRT, o bankai korespondentai gauna atlygį iš gavėjų komisinių. |
| --- | --- |

(81)

Be to, vadinamieji perdiskontavimo kreditai naudojami avansams grynaisiais pinigais eksportuotojams teikti, remiantis su pardavimu eksportui susijusių sąskaitų ir dokumentų diskontavimu. Šių kreditų teisinis pagrindas yra „Perdiskontavimo kreditų eksportui ir užsienio valiutos keitimo paslaugoms įgyvendinimo instrukcijos“ (34). Perdiskontavimo kreditus finansuoja Turkijos centrinis bankas (toliau – CBRT), tačiau jie pervedami per Turkijos finansų įstaigas (viešuosius ir privačius bankus), veikiančius kaip CBRT korespondentai. Palūkanų normas nustato CBRT, o bankai korespondentai gauna atlygį iš gavėjų komisinių.

34

3.3.2.6.   Nustatyti faktai

Nustatyti faktai

| (82) | Per PTL atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai naudojosi lengvatinių palūkanų eksporto kreditais, kurie buvo tiesiogiai teikiami per „Eximbank“ arba per kitus valstybinius ar privačius bankus, veikiančius kaip „Eximbank“ korespondentai. Bendrovės taip pat naudojosi per „Eximbank“ arba per kitus valstybinius ar privačius bankus suteiktais perdiskontavimo kreditais. |
| --- | --- |

(82)

Per PTL atrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai naudojosi lengvatinių palūkanų eksporto kreditais, kurie buvo tiesiogiai teikiami per „Eximbank“ arba per kitus valstybinius ar privačius bankus, veikiančius kaip „Eximbank“ korespondentai. Bendrovės taip pat naudojosi per „Eximbank“ arba per kitus valstybinius ar privačius bankus suteiktais perdiskontavimo kreditais.

3.3.2.7.   Bendroji išvada dėl lengvatinių paskolų

Bendroji išvada dėl lengvatinių paskolų

| (83) | Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (35), minėtas lengvatinis finansavimas (žemės ūkio paskolos ir eksporto kreditai) laikomas subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(83)

Kaip patvirtinta per pradinį tyrimą (35), minėtas lengvatinis finansavimas (žemės ūkio paskolos ir eksporto kreditai) laikomas subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje.

35

| (84) | Remdamasi atlikus šį tyrimą nustatytais faktais, Komisija padarė išvadą, kad minėtos lengvatinio finansavimo schemos suteikia naudos gavėjams, nes toks finansavimas teikiamas taikant mažesnes nei rinkos palūkanų normas, t. y. sąlygomis, kurios neatspindi panašaus termino finansavimo rinkos sąlygų. |
| --- | --- |

(84)

Remdamasi atlikus šį tyrimą nustatytais faktais, Komisija padarė išvadą, kad minėtos lengvatinio finansavimo schemos suteikia naudos gavėjams, nes toks finansavimas teikiamas taikant mažesnes nei rinkos palūkanų normas, t. y. sąlygomis, kurios neatspindi panašaus termino finansavimo rinkos sąlygų.

| (85) | Šios lengvatinio finansavimo schemos yra individualios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, kiek tai susiję su paskolomis žemės ūkiui, nes paramą teikiančios institucijos arba teisės aktai, kuriais remdamosi jos veikia, aiškiai nustato teisę naudotis šiomis schemomis tik tam tikroms bendrovėms. Su eksportu susiję kreditai yra individualūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, nes jie priklauso nuo eksporto. |
| --- | --- |

(85)

Šios lengvatinio finansavimo schemos yra individualios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, kiek tai susiję su paskolomis žemės ūkiui, nes paramą teikiančios institucijos arba teisės aktai, kuriais remdamosi jos veikia, aiškiai nustato teisę naudotis šiomis schemomis tik tam tikroms bendrovėms. Su eksportu susiję kreditai yra individualūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, nes jie priklauso nuo eksporto.

| (86) | Todėl visos minėtos lengvatinio finansavimo schemos laikomos kompensuotinomis subsidijomis. |
| --- | --- |

(86)

Todėl visos minėtos lengvatinio finansavimo schemos laikomos kompensuotinomis subsidijomis.

3.3.2.8.   Pastabos po faktų atskleidimo

Pastabos po faktų atskleidimo

| (87) | Po faktų atskleidimo du atrinkti eksportuojantys gamintojai pateikė pastabų dėl kompensuotinų subsidijų lengvatinėms paskoloms apskaičiavimo metodikos, tvirtindami, kad tik iš „Eximbank“ gautos paskolos buvo lengvatinės, o iš kitų komercinių bankų gautos paskolos atitiko rinkos sąlygas, net jei faktinė palūkanų norma buvo mažesnė už Komisijos naudotą lyginamąjį dydį. Todėl, eksportuojančių gamintojų teigimu, dėl gautos mažesnės palūkanų normos šios paskolos nebuvo kompensuotinos. |
| --- | --- |

(87)

Po faktų atskleidimo du atrinkti eksportuojantys gamintojai pateikė pastabų dėl kompensuotinų subsidijų lengvatinėms paskoloms apskaičiavimo metodikos, tvirtindami, kad tik iš „Eximbank“ gautos paskolos buvo lengvatinės, o iš kitų komercinių bankų gautos paskolos atitiko rinkos sąlygas, net jei faktinė palūkanų norma buvo mažesnė už Komisijos naudotą lyginamąjį dydį. Todėl, eksportuojančių gamintojų teigimu, dėl gautos mažesnės palūkanų normos šios paskolos nebuvo kompensuotinos.

| (88) | Kaip paaiškinta 80 konstatuojamojoje dalyje, atlikus šį tyrimą patvirtinta, kad eksporto kreditus teikė ne tik „Eximbank“, bet ir kiti valstybiniai ar privatūs bankai, veikiantys kaip „Eximbank“ korespondentai. Be to, remiantis 83–85 konstatuojamosiose dalyse nustatytomis sąlygomis patvirtinta, kad šios paskolos yra kompensuotinos. Be to, kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje, perdiskontavimo kreditus finansuoja CBRT, tačiau jie pervedami per Turkijos finansų įstaigas (viešuosius ir privačius bankus), veikiančius kaip CBRT korespondentai. |
| --- | --- |

(88)

Kaip paaiškinta 80 konstatuojamojoje dalyje, atlikus šį tyrimą patvirtinta, kad eksporto kreditus teikė ne tik „Eximbank“, bet ir kiti valstybiniai ar privatūs bankai, veikiantys kaip „Eximbank“ korespondentai. Be to, remiantis 83–85 konstatuojamosiose dalyse nustatytomis sąlygomis patvirtinta, kad šios paskolos yra kompensuotinos. Be to, kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje, perdiskontavimo kreditus finansuoja CBRT, tačiau jie pervedami per Turkijos finansų įstaigas (viešuosius ir privačius bankus), veikiančius kaip CBRT korespondentai.

| (89) | Komisija išsamiai peržiūrėjo atrinktų bendrovių nelengvatines paskolas. Tačiau pateiktos informacijos nepakako siekiant padaryti išvadą, kad šios paskolos nebuvo susijusios su lengvatinėmis schemomis. Iš tiesų atliekant tyrimą pateikti šių paskolų patvirtinamieji dokumentai aiškiai parodė, kad suteiktas finansavimas buvo susijęs su eksporto įsipareigojimais. Be to, daugeliu atvejų buvo pateiktas tik bendrovės raštas turkų kalba, kuriame prašoma finansavimo iš bankų. Be to, į bankų bendruosius pagrindų susitarimus visada buvo įtraukti straipsniai, kuriais teikiami eksporto kreditai susiejami su „Eximbank“ ir CBRT skatinamąja praktika. Todėl eksportuojančių gamintojų argumentai atmetami. |
| --- | --- |

(89)

Komisija išsamiai peržiūrėjo atrinktų bendrovių nelengvatines paskolas. Tačiau pateiktos informacijos nepakako siekiant padaryti išvadą, kad šios paskolos nebuvo susijusios su lengvatinėmis schemomis. Iš tiesų atliekant tyrimą pateikti šių paskolų patvirtinamieji dokumentai aiškiai parodė, kad suteiktas finansavimas buvo susijęs su eksporto įsipareigojimais. Be to, daugeliu atvejų buvo pateiktas tik bendrovės raštas turkų kalba, kuriame prašoma finansavimo iš bankų. Be to, į bankų bendruosius pagrindų susitarimus visada buvo įtraukti straipsniai, kuriais teikiami eksporto kreditai susiejami su „Eximbank“ ir CBRT skatinamąja praktika. Todėl eksportuojančių gamintojų argumentai atmetami.

| (90) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat teigė, kad kai kurios paskolos nepriklausė nuo eksporto ir todėl nėra kompensuotinos. Po peržiūros Komisija, remdamasi pateiktais patvirtinamaisiais dokumentais, sutiko, kad kai kurios paskolos nebuvo susijusios nei su pardavimu eksportui, nei su subsidijuojamomis paskolomis žemės ūkiui, todėl joms nebuvo taikoma jokia subsidijavimo schema. Todėl skaičiuodama naudą Komisija į šias paskolas neatsižvelgė. |
| --- | --- |

(90)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat teigė, kad kai kurios paskolos nepriklausė nuo eksporto ir todėl nėra kompensuotinos. Po peržiūros Komisija, remdamasi pateiktais patvirtinamaisiais dokumentais, sutiko, kad kai kurios paskolos nebuvo susijusios nei su pardavimu eksportui, nei su subsidijuojamomis paskolomis žemės ūkiui, todėl joms nebuvo taikoma jokia subsidijavimo schema. Todėl skaičiuodama naudą Komisija į šias paskolas neatsižvelgė.

| (91) | Vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pateikė informacijos, kad viena iš jo gautų paskolų nebuvo susijusi su nagrinėjamuoju produktu, todėl nebuvo galima skaičiuoti su ja susijusios naudos. Komisija peržiūrėjo gautą informaciją ir vis dėlto negalėjo patvirtinti, kad paskola buvo teikiama tik kitiems produktams, o ne nagrinėjamajam produktui. Todėl eksportuojančio gamintojo tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(91)

Vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pateikė informacijos, kad viena iš jo gautų paskolų nebuvo susijusi su nagrinėjamuoju produktu, todėl nebuvo galima skaičiuoti su ja susijusios naudos. Komisija peržiūrėjo gautą informaciją ir vis dėlto negalėjo patvirtinti, kad paskola buvo teikiama tik kitiems produktams, o ne nagrinėjamajam produktui. Todėl eksportuojančio gamintojo tvirtinimas atmetamas.

| (92) | Po faktų atskleidimo ir po papildomo faktų atskleidimo tas pats atrinktas eksportuojantis gamintojas teigė, kad kai kurios nuo eksporto priklausančios paskolos buvo susijusios ne tik su nagrinėjamuoju produktu, bet ir su kitomis eksportuojamomis žuvimis. Komisija peržiūrėjo tas paskolas ir, remdamasi bendrovės pateikta informacija, dėl kai kurių paskolų galėjo patvirtinti, kad nurodytos nuo eksporto priklausančios paskolos buvo susijusios su įvairių rūšių eksportuojamomis žuvimis. Todėl skaičiavimai buvo atitinkamai pakoreguoti. |
| --- | --- |

(92)

Po faktų atskleidimo ir po papildomo faktų atskleidimo tas pats atrinktas eksportuojantis gamintojas teigė, kad kai kurios nuo eksporto priklausančios paskolos buvo susijusios ne tik su nagrinėjamuoju produktu, bet ir su kitomis eksportuojamomis žuvimis. Komisija peržiūrėjo tas paskolas ir, remdamasi bendrovės pateikta informacija, dėl kai kurių paskolų galėjo patvirtinti, kad nurodytos nuo eksporto priklausančios paskolos buvo susijusios su įvairių rūšių eksportuojamomis žuvimis. Todėl skaičiavimai buvo atitinkamai pakoreguoti.

| (93) | Be to, atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad Komisija turėtų atsižvelgti į lyginamąją palūkanų normą, galiojusią artimiausią dieną iki paskolos pradžios arba po jos. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad nuo tam tikros datos pateikti lyginamieji duomenys laikomi galiojančiais nuo tos dienos iki naujų duomenų paskelbimo. Todėl Komisija sistemingai atsižvelgė į lyginamąjį dydį artimiausią dieną iki paskolos pradžios datos. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(93)

Be to, atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad Komisija turėtų atsižvelgti į lyginamąją palūkanų normą, galiojusią artimiausią dieną iki paskolos pradžios arba po jos. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad nuo tam tikros datos pateikti lyginamieji duomenys laikomi galiojančiais nuo tos dienos iki naujų duomenų paskelbimo. Todėl Komisija sistemingai atsižvelgė į lyginamąjį dydį artimiausią dieną iki paskolos pradžios datos. Taigi šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (94) | Du atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat atkreipė dėmesį į keletą korektūros klaidų apskaičiuojant kompensuotinas subsidijas lengvatinėms paskoloms, susijusių su kapitalo grąžinimu per PTL, dienų, į kurias reikia atsižvelgti apskaičiuojant palūkanas per PTL, skaičių ir netinkamomis dienomis pasirinktas lyginamąsias normas. Šios korektūros klaidos buvo ištaisytos. Po papildomo faktų atskleidimo vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas paprašė atlikti papildomus nedidelius trijų paskolų duomenų pakeitimus. Vienos paskolos duomenys buvo ištaisyti. Tačiau, kadangi nauda, susijusi su kitomis dviem paskolomis, jau buvo panaikinta atlikus ankstesnius ištaisymus, jokių papildomų pakeitimų atlikti nereikėjo. |
| --- | --- |

(94)

Du atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat atkreipė dėmesį į keletą korektūros klaidų apskaičiuojant kompensuotinas subsidijas lengvatinėms paskoloms, susijusių su kapitalo grąžinimu per PTL, dienų, į kurias reikia atsižvelgti apskaičiuojant palūkanas per PTL, skaičių ir netinkamomis dienomis pasirinktas lyginamąsias normas. Šios korektūros klaidos buvo ištaisytos. Po papildomo faktų atskleidimo vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas paprašė atlikti papildomus nedidelius trijų paskolų duomenų pakeitimus. Vienos paskolos duomenys buvo ištaisyti. Tačiau, kadangi nauda, susijusi su kitomis dviem paskolomis, jau buvo panaikinta atlikus ankstesnius ištaisymus, jokių papildomų pakeitimų atlikti nereikėjo.

| (95) | Atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, dviem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytos tiesioginių subsidijų pagal lengvatinio finansavimo schemą sumos per PTL buvo 0,75 proc. „Özpekler“ ir 0,72 proc. GMS. |
| --- | --- |

(95)

Atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas, dviem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytos tiesioginių subsidijų pagal lengvatinio finansavimo schemą sumos per PTL buvo 0,75 proc. „Özpekler“ ir 0,72 proc. GMS.

3.3.2.9.   Subsidijos sumos apskaičiavimas

Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (96) | Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktą lengvatinio finansavimo nauda buvo apskaičiuota kaip sumokėtų palūkanų sumos ir sumos, kuri būtų sumokėta už panašią komercinę paskolą, skirtumas. Kaip lyginamąjį dydį Komisija, remdamasi iš CBRT gautais duomenimis, taikė komercinių paskolų Turkijos vidaus rinkoje vidutinę svertinę palūkanų normą (36). Komisija su eksporto kreditais susijusią naudą paskirstė pardavimui eksportui, o žemės ūkio paskolos buvo paskirstytos visam pardavimui. |
| --- | --- |

(96)

Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktą lengvatinio finansavimo nauda buvo apskaičiuota kaip sumokėtų palūkanų sumos ir sumos, kuri būtų sumokėta už panašią komercinę paskolą, skirtumas. Kaip lyginamąjį dydį Komisija, remdamasi iš CBRT gautais duomenimis, taikė komercinių paskolų Turkijos vidaus rinkoje vidutinę svertinę palūkanų normą (36). Komisija su eksporto kreditais susijusią naudą paskirstė pardavimui eksportui, o žemės ūkio paskolos buvo paskirstytos visam pardavimui.

36

| (97) | Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šį metodą apskaičiuotos šios subsidijų sumos:

  2 lentelė


  Lengvatinis finansavimas







  Bendrovės pavadinimas | Subsidijos suma |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 0,75 % |
| GMS | 0,72 % |

(97)

Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šį metodą apskaičiuotos šios subsidijų sumos:

2 lentelė

2 lentelė

Lengvatinis finansavimas

Lengvatinis finansavimas

Bendrovės pavadinimas

Subsidijos suma

Özpekler

0,75 %

GMS

0,72 %

3.4.   Galutinė kompensuotinų subsidijų suma

Galutinė kompensuotinų subsidijų suma

| (98) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad pagal pagrindinio reglamento nuostatas ad valorem išreikšta visa kompensuotinų subsidijų suma atrinktiems eksportuojantiems gamintojams buvo atitinkamai 4,2 ir 3,2 proc., taigi subsidijavimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo tęsiamas.

  3 lentelė


  Individualių kompensuotinų subsidijų normos








  Paramos schema | GMS | Özpekler |
| --- | --- | --- | --- |
| Tiesioginė parama upėtakių produkcijai | 2,84 % | 2,38 % |
| Lengvatinės paskolos | 0,72 % | 0,75 % |
| Parama draudimo įmokoms | 0,0 % | 0,10 % |
| Parama investicijoms | 0,70 % | 0,0 % |
| Bendra subsidijų suma | 4,2 % | 3,2 % |

(98)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad pagal pagrindinio reglamento nuostatas ad valorem išreikšta visa kompensuotinų subsidijų suma atrinktiems eksportuojantiems gamintojams buvo atitinkamai 4,2 ir 3,2 proc., taigi subsidijavimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo tęsiamas.

ad valorem

3 lentelė

3 lentelė

Individualių kompensuotinų subsidijų normos

Individualių kompensuotinų subsidijų normos

Paramos schema

GMS

Özpekler

Tiesioginė parama upėtakių produkcijai

2,84 %

2,38 %

Lengvatinės paskolos

0,72 %

0,75 %

Parama draudimo įmokoms

0,0 %

0,10 %

Parama investicijoms

0,70 %

0,0 %

Bendra subsidijų suma

Bendra subsidijų suma

4,2 %

4,2 %

3,2 %

3,2 %

3.5.   Subsidijavimo tęsimosi tikimybė

Subsidijavimo tęsimosi tikimybė

| (99) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas tęstųsi. |
| --- | --- |

(99)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas tęstųsi.

| (100) | Kaip nurodyta 33–97 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Turkijos nagrinėjamojo produkto eksportuojantys gamintojai ir toliau naudojosi Turkijos valdžios institucijų kompensuotinomis subsidijomis. |
| --- | --- |

(100)

Kaip nurodyta 33–97 konstatuojamosiose dalyse, buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Turkijos nagrinėjamojo produkto eksportuojantys gamintojai ir toliau naudojosi Turkijos valdžios institucijų kompensuotinomis subsidijomis.

| (101) | Pagal subsidijų programas ir toliau teikiamos lengvatos ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje jos būtų panaikintos. Be to, eksportuotojai paprastai turi teisę gauti kelias subsidijas. |
| --- | --- |

(101)

Pagal subsidijų programas ir toliau teikiamos lengvatos ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje jos būtų panaikintos. Be to, eksportuotojai paprastai turi teisę gauti kelias subsidijas.

| (102) | Taip pat nagrinėta, ar panaikinus priemones eksporto į Sąjungą apimtis būtų didelė. |
| --- | --- |

(102)

Taip pat nagrinėta, ar panaikinus priemones eksporto į Sąjungą apimtis būtų didelė.

| (103) | Turkija yra didelė nagrinėjamojo produkto gamintoja. Remiantis per tyrimą surinktais duomenimis ir kaip nurodyta 165 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Turkija pagamino 95 000 tonų upėtakių produkcijos (37). Kaip minėta 112 konstatuojamojoje dalyje, upėtakių importo iš Turkijos apimtis per tą patį laikotarpį buvo didelė – apie 20 500 tonų neišdorotų žuvų ekvivalentų, t. y. apie 14 proc. Sąjungos rinkos. Nebuvo požymių, kad panaikinus priemones ši apimtis sumažėtų. |
| --- | --- |

(103)

Turkija yra didelė nagrinėjamojo produkto gamintoja. Remiantis per tyrimą surinktais duomenimis ir kaip nurodyta 165 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Turkija pagamino 95 000 tonų upėtakių produkcijos (37). Kaip minėta 112 konstatuojamojoje dalyje, upėtakių importo iš Turkijos apimtis per tą patį laikotarpį buvo didelė – apie 20 500 tonų neišdorotų žuvų ekvivalentų, t. y. apie 14 proc. Sąjungos rinkos. Nebuvo požymių, kad panaikinus priemones ši apimtis sumažėtų.

37

| (104) | Tokiomis aplinkybėmis tikėtina, kad panaikinus priemones nagrinėjamojo produkto subsidijuojamo eksporto į Sąjungą apimtis, kuri buvo reikšminga jau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, toliau didėtų dideliais kiekiais. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra subsidijavimo tęsimosi tikimybė. |
| --- | --- |

(104)

Tokiomis aplinkybėmis tikėtina, kad panaikinus priemones nagrinėjamojo produkto subsidijuojamo eksporto į Sąjungą apimtis, kuri buvo reikšminga jau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, toliau didėtų dideliais kiekiais. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra subsidijavimo tęsimosi tikimybė.

4.   ŽALA

ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (105) | Panašų produktą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino daugiau kaip 700 gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(105)

Panašų produktą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino daugiau kaip 700 gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalyje.

| (106) | Remiantis pareiškėjo ir atskirų atrinktų bendrovių pateiktais duomenimis apskaičiuota, kad tiriamuoju laikotarpiu visa Sąjungos gamybos apimtis sudarė apie 129 mln. kg neišdorotų žuvų ekvivalentų. Atrinkti aštuoni bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pagamino 13 proc. viso panašaus produkto Sąjungoje. |
| --- | --- |

(106)

Remiantis pareiškėjo ir atskirų atrinktų bendrovių pateiktais duomenimis apskaičiuota, kad tiriamuoju laikotarpiu visa Sąjungos gamybos apimtis sudarė apie 129 mln. kg neišdorotų žuvų ekvivalentų. Atrinkti aštuoni bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pagamino 13 proc. viso panašaus produkto Sąjungoje.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

Sąjungos suvartojimas

| (107) | Sąjungos suvartojimas nustatytas sudėjus visą apskaičiuotą Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį (žr. 118 konstatuojamąją dalį) ir visą importo apimtį, kaip nustatyta remiantis Eurostato duomenimis (žr. 91 konstatuojamąją dalį ir 6 bei 8 lenteles). |
| --- | --- |

(107)

Sąjungos suvartojimas nustatytas sudėjus visą apskaičiuotą Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį (žr. 118 konstatuojamąją dalį) ir visą importo apimtį, kaip nustatyta remiantis Eurostato duomenimis (žr. 91 konstatuojamąją dalį ir 6 bei 8 lenteles).

| (108) | Eurostato pateikiami importo apimties duomenys yra suskirstyti pagal šešiems skirtingiems KN kodams priskiriamus produktus, t. y. gyvos, šviežios, atšaldytos, užšaldytos ir (arba) rūkytos neišdorotos ir (arba) išskrostos žuvys arba filė, ir šie duomenys išreikšti grynuoju svoriu. Eurostato nurodytas grynasis svoris palyginimo tikslais buvo perskaičiuotas į neišdorotų žuvų ekvivalentus, nes Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo duomenys pateikti NŽE. Tai buvo padaryta padalijus Eurostato užregistruotą importo apimtį iš toliau nurodytų perskaičiavimo koeficientų. Naudoti pareiškėjo pateikti ir atliekant pradinį tyrimą naudoti perskaičiavimo koeficientai:

  4 lentelė


  Perskaičiavimo koeficientai (NŽE tonomis)







  Gyva žuvis | 1,00 |
| --- | --- | --- |
| Šviežia, atšaldyta, užšaldyta žuvis (išskrosta) | 0,85 |
| Filė: šviežia, atšaldyta, užšaldyta | 0,47 |
| Filė: rūkyta filė | 0,40 |

(108)

Eurostato pateikiami importo apimties duomenys yra suskirstyti pagal šešiems skirtingiems KN kodams priskiriamus produktus, t. y. gyvos, šviežios, atšaldytos, užšaldytos ir (arba) rūkytos neišdorotos ir (arba) išskrostos žuvys arba filė, ir šie duomenys išreikšti grynuoju svoriu. Eurostato nurodytas grynasis svoris palyginimo tikslais buvo perskaičiuotas į neišdorotų žuvų ekvivalentus, nes Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo duomenys pateikti NŽE. Tai buvo padaryta padalijus Eurostato užregistruotą importo apimtį iš toliau nurodytų perskaičiavimo koeficientų. Naudoti pareiškėjo pateikti ir atliekant pradinį tyrimą naudoti perskaičiavimo koeficientai:

4 lentelė

4 lentelė

Perskaičiavimo koeficientai (NŽE tonomis)

Perskaičiavimo koeficientai (NŽE tonomis)

Gyva žuvis

1,00

Šviežia, atšaldyta, užšaldyta žuvis (išskrosta)

0,85

Filė: šviežia, atšaldyta, užšaldyta

0,47

Filė: rūkyta filė

0,40

| (109) | Sąjungos suvartojimo raida:

  5 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (NŽE tonomis) | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos rinka | 150 175 | 147 069 | 157 078 | 147 603 |
| Indeksas | 100 | 98 | 105 | 98 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymuose pateikta informacija apie makroekonominius rodiklius ir Eurostatas |

(109)

Sąjungos suvartojimo raida:

5 lentelė

5 lentelė

Sąjungos suvartojimas (NŽE tonomis)

Sąjungos suvartojimas (NŽE tonomis)

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Sąjungos rinka

150 175

147 069

157 078

147 603

Indeksas

100

98

105

98

Šaltinis: klausimyno atsakymuose pateikta informacija apie makroekonominius rodiklius ir Eurostatas

| (110) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas šiek tiek svyravo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas iš viso sumažėjo 2 proc. – nuo 150 175 NŽE tonų 2016 m. iki 147 603 NŽE tonų per PTL. |
| --- | --- |

(110)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas šiek tiek svyravo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas iš viso sumažėjo 2 proc. – nuo 150 175 NŽE tonų 2016 m. iki 147 603 NŽE tonų per PTL.

4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (111) | Komisija importo apimtį ir rinkos dalį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis, išreikštais NŽE tonomis, kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis importo apimtimi ir bendru Sąjungos suvartojimu. |
| --- | --- |

(111)

Komisija importo apimtį ir rinkos dalį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis, išreikštais NŽE tonomis, kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis importo apimtimi ir bendru Sąjungos suvartojimu.

| (112) | Tuo remiantis importo iš Turkijos ir jo rinkos dalies raida:

  6 lentelė


  Importo apimtis (NŽE tonomis) ir rinkos dalis | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Turkijos apimtis | 21 684 | 19 523 | 17 831 | 20 466 |
| Indeksas | 100 | 90 | 82 | 94 |
| Rinkos dalis | 14,4 % | 13,3 % | 11,4 % | 13,9 % |
| Indeksas | 100 | 92 | 79 | 96 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(112)

Tuo remiantis importo iš Turkijos ir jo rinkos dalies raida:

6 lentelė

6 lentelė

Importo apimtis (NŽE tonomis) ir rinkos dalis

Importo apimtis (NŽE tonomis) ir rinkos dalis

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Importo iš Turkijos apimtis

21 684

19 523

17 831

20 466

Indeksas

Indeksas

100

100

90

90

82

82

94

94

Rinkos dalis

14,4 %

13,3 %

11,4 %

13,9 %

Indeksas

100

92

79

96

Šaltinis: Eurostatas.

Šaltinis:

| (113) | Importo iš Turkijos apimtis 2016–2018 m. nuolat mažėjo, o per PTL vėl padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis iš viso sumažėjo 6 proc., t. y. daug mažiau nei importas iš kitų šalių, kuris per tą patį laikotarpį sumažėjo 13 proc. (žr. 106 konstatuojamąją dalį). Per PTL upėtakių importo iš Turkijos apimtis vis dar buvo didelė – 20 446 NŽE tonos. |
| --- | --- |

(113)

Importo iš Turkijos apimtis 2016–2018 m. nuolat mažėjo, o per PTL vėl padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis iš viso sumažėjo 6 proc., t. y. daug mažiau nei importas iš kitų šalių, kuris per tą patį laikotarpį sumažėjo 13 proc. (žr. 106 konstatuojamąją dalį). Per PTL upėtakių importo iš Turkijos apimtis vis dar buvo didelė – 20 446 NŽE tonos.

| (114) | Rinkos dalis kito panašiai kaip ir importo apimtis, t. y. 2016–2018 m. ji sumažėjo nuo 14,4 proc. iki 11,4 proc., t. y. 3 procentiniais punktais, o vėliau per PTL vėl padidėjo iki 13,9 proc. Bendra importo iš Turkijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko gana stabili, išskyrus 2018 m., kai importo iš Turkijos rinkos dalis, palyginti su 2017 m., sumažėjo 1,9 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(114)

Rinkos dalis kito panašiai kaip ir importo apimtis, t. y. 2016–2018 m. ji sumažėjo nuo 14,4 proc. iki 11,4 proc., t. y. 3 procentiniais punktais, o vėliau per PTL vėl padidėjo iki 13,9 proc. Bendra importo iš Turkijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko gana stabili, išskyrus 2018 m., kai importo iš Turkijos rinkos dalis, palyginti su 2017 m., sumažėjo 1,9 procentinio punkto.

4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (115) | Komisija, remdamasi Eurostato duomenimis, nustatė vidutines importo kainas, padalydama bendrą importo iš Turkijos apimtį, išreikštą NŽE tonomis, iš visos šio importo vertės. |
| --- | --- |

(115)

Komisija, remdamasi Eurostato duomenimis, nustatė vidutines importo kainas, padalydama bendrą importo iš Turkijos apimtį, išreikštą NŽE tonomis, iš visos šio importo vertės.

| (116) | Tuo remiantis importo iš Turkijos vidutinės svertinės kainos raida:

  7 lentelė


  Importo kainos (EUR už NŽE toną) | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkija | 2 940 | 2 803 | 2 789 | 2 887 |
| Indeksas | 100 | 95 | 95 | 98 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(116)

Tuo remiantis importo iš Turkijos vidutinės svertinės kainos raida:

7 lentelė

7 lentelė

Importo kainos (EUR už NŽE toną)

Importo kainos (EUR už NŽE toną)

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Turkija

2 940

2 803

2 789

2 887

Indeksas

100

95

95

98

Šaltinis: Eurostatas.

Šaltinis:

| (117) | Importo iš Turkijos kaina 2016–2018 m. sumažėjo 5 proc., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 3,5 proc. Importo iš Turkijos kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 2 proc. Palyginti su 12 lentelėje nurodytomis Sąjungos pardavimo kainomis, importo iš Turkijos kaina per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo gerokai mažesnė už Sąjungos kainas. |
| --- | --- |

(117)

Importo iš Turkijos kaina 2016–2018 m. sumažėjo 5 proc., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 3,5 proc. Importo iš Turkijos kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 2 proc. Palyginti su 12 lentelėje nurodytomis Sąjungos pardavimo kainomis, importo iš Turkijos kaina per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo gerokai mažesnė už Sąjungos kainas.

| (118) | Priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:






  — | atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir |
| --- | --- | --- |

(118)

Priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

—

atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

| — | iš atrinktų bendradarbiaujančių Turkijos eksportuojančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas), įskaitant kompensacinį muitą, ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į išlaidas po importo. |
| --- | --- |

—

iš atrinktų bendradarbiaujančių Turkijos eksportuojančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas), įskaitant kompensacinį muitą, ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į išlaidas po importo.

| (119) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas Sąjungos gamintojų apyvartos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad importo iš Turkijos priverstinio kainų mažinimo vidutiniai svertiniai skirtumai buvo 13,7–32,2 proc. |
| --- | --- |

(119)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas Sąjungos gamintojų apyvartos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad importo iš Turkijos priverstinio kainų mažinimo vidutiniai svertiniai skirtumai buvo 13,7–32,2 proc.

| (120) | Per PTL priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 14,5 proc. (įskaitant kompensacinius muitus). |
| --- | --- |

(120)

Per PTL priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 14,5 proc. (įskaitant kompensacinius muitus).

4.3.3.   Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Turkiją

Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Turkiją

| (121) | Upėtakių importas iš kitų nei Turkija trečiųjų šalių daugiausia buvo vykdomas iš Norvegijos bei Bosnijos ir Hercegovinos. |
| --- | --- |

(121)

Upėtakių importas iš kitų nei Turkija trečiųjų šalių daugiausia buvo vykdomas iš Norvegijos bei Bosnijos ir Hercegovinos.

| (122) | Kaip aprašyta 108 konstatuojamojoje dalyje, Eurostato nurodyta importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis buvo išreikšta NŽE tonomis. Tuo remiantis iš kitų trečiųjų šalių importuojamų upėtakių importo apimties, rinkos dalies ir kainų raida:

  8 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių











  Šalis | | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Turkiją | Apimtis (NŽE tonomis) | 2 431 | 1 402 | 1 844 | 2 118 |
| Indeksas | 100 | 58 | 76 | 87 |
| Rinkos dalis | 1,6 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,4 % |
| Indeksas | 100 | 59 | 72 | 89 |
| Vidutinė kaina (EUR už NŽE toną) | 3 279 | 3 332 | 3 519 | 3 336 |
| Indeksas | 100 | 102 | 107 | 102 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(122)

Kaip aprašyta 108 konstatuojamojoje dalyje, Eurostato nurodyta importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis buvo išreikšta NŽE tonomis. Tuo remiantis iš kitų trečiųjų šalių importuojamų upėtakių importo apimties, rinkos dalies ir kainų raida:

8 lentelė

8 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

Šalis

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus Turkiją

Apimtis (NŽE tonomis)

2 431

1 402

1 844

2 118

Indeksas

Indeksas

100

100

58

58

76

76

87

87

Rinkos dalis

1,6 %

1,0 %

1,2 %

1,4 %

Indeksas

Indeksas

100

100

59

59

72

72

89

89

Vidutinė kaina (EUR už NŽE toną)

3 279

3 332

3 519

3 336

Indeksas

100

102

107

102

Šaltinis: Eurostatas.

| (123) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo maža ir apskritai šiek tiek sumažėjo nuo 2 432 tonų 2016 m. iki 2 118 tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 13 proc. Atitinkama rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo mažesnė nei 2 proc. ir iš viso sumažėjo nuo 1,6 iki 1,4 proc. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš trečiųjų šalių kainos iš viso padidėjo 2 proc. ir vidutiniškai buvo gerokai didesnės nei importo iš nagrinėjamosios šalies kainos (15 proc. didesnės per PTL). |
| --- | --- |

(123)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo maža ir apskritai šiek tiek sumažėjo nuo 2 432 tonų 2016 m. iki 2 118 tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 13 proc. Atitinkama rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo mažesnė nei 2 proc. ir iš viso sumažėjo nuo 1,6 iki 1,4 proc. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš trečiųjų šalių kainos iš viso padidėjo 2 proc. ir vidutiniškai buvo gerokai didesnės nei importo iš nagrinėjamosios šalies kainos (15 proc. didesnės per PTL).

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (124) | Vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(124)

Vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (125) | Kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka. |
| --- | --- |

(125)

Kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka.

| (126) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi pareiškėjo ir atskirų atrinktų bendrovių pateiktais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais, susijusiais tik su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(126)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi pareiškėjo ir atskirų atrinktų bendrovių pateiktais duomenimis, susijusiais su visais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais, susijusiais tik su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (127) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo. |
| --- | --- |

(127)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo.

| (128) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(128)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (129) | Sąjungos pramonės gamybos apimtį pareiškėjas nurodė remdamasis Europos akvakultūros gamintojų federacijos (toliau – FEAP) ataskaitos (38) duomenimis. FEAP duomenys renkami iš ūkių („ex-farm“) ir yra susiję su gyvomis žuvimis, sužvejotomis kiekvienoje valstybėje narėje. Į FEAP ataskaitą taip pat buvo įtraukti peržiūros tiriamojo laikotarpio duomenys. |
| --- | --- |

(129)

Sąjungos pramonės gamybos apimtį pareiškėjas nurodė remdamasis Europos akvakultūros gamintojų federacijos (toliau – FEAP) ataskaitos (38) duomenimis. FEAP duomenys renkami iš ūkių („ex-farm“) ir yra susiję su gyvomis žuvimis, sužvejotomis kiekvienoje valstybėje narėje. Į FEAP ataskaitą taip pat buvo įtraukti peržiūros tiriamojo laikotarpio duomenys.

38

| (130) | Tuo remiantis visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (NŽE tonomis) | 133 129 | 131 518 | 141 841 | 128 988 |
| Indeksas | 100 | 99 | 107 | 97 |
| Gamybos pajėgumai (NŽE tonomis) | 196 211 | 188 879 | 206 760 | 193 133 |
| Indeksas | 100 | 96 | 105 | 98 |
| Pajėgumų naudojimas | 68 % | 70 % | 69 % | 67 % |
| Indeksas | 100 | 103 | 101 | 98 |
| Šaltinis: pareiškėjo duomenys ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(130)

Tuo remiantis visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

9 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Gamybos apimtis (NŽE tonomis)

133 129

131 518

141 841

128 988

Indeksas

Indeksas

100

100

99

99

107

107

97

97

Gamybos pajėgumai (NŽE tonomis)

196 211

188 879

206 760

193 133

Indeksas

Indeksas

100

100

96

96

105

105

98

98

Pajėgumų naudojimas

68 %

70 %

69 %

67 %

Indeksas

100

103

101

98

Šaltinis: pareiškėjo duomenys ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (131) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis svyravo. Nors 2016–2017 m. ji sumažėjo 1 proc., 2017–2018 m. padidėjo 8 proc., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo 10 proc. Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis iš viso sumažėjo 3 proc. |
| --- | --- |

(131)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis svyravo. Nors 2016–2017 m. ji sumažėjo 1 proc., 2017–2018 m. padidėjo 8 proc., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo 10 proc. Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis iš viso sumažėjo 3 proc.

| (132) | Gamybos pajėgumai (39) kito panašiai kaip gamybos apimtis; 2016–2017 m. jie sumažėjo 4 proc., 2018 m. padidėjo 8 proc., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo 7 proc. Per nagrinėjamąjį laikotarpį jie sumažėjo iš viso 2 proc. |
| --- | --- |

(132)

Gamybos pajėgumai (39) kito panašiai kaip gamybos apimtis; 2016–2017 m. jie sumažėjo 4 proc., 2018 m. padidėjo 8 proc., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo 7 proc. Per nagrinėjamąjį laikotarpį jie sumažėjo iš viso 2 proc.

39

| (133) | Pajėgumų naudojimas išliko palyginti stabilus ir nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso sumažėjo 2 proc. |
| --- | --- |

(133)

Pajėgumų naudojimas išliko palyginti stabilus ir nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso sumažėjo 2 proc.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (134) | Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis nustatyta remiantis pareiškėjo pateikta informacija, iš bendros Sąjungos pramonės gamybos apimties atėmus Sąjungos pramonės pardavimo eksportui apimtį, kaip aprašyta 129–130 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(134)

Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis nustatyta remiantis pareiškėjo pateikta informacija, iš bendros Sąjungos pramonės gamybos apimties atėmus Sąjungos pramonės pardavimo eksportui apimtį, kaip aprašyta 129–130 konstatuojamosiose dalyse.

| (135) | Tuo remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (NŽE tonomis) | 126 060 | 126 143 | 137 403 | 125 020 |
| Indeksas | 100 | 100 | 109 | 99 |
| Rinkos dalis | 84 % | 86 % | 88 % | 85 % |
| Indeksas | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymuose pateikta informacija apie makroekonominius rodiklius. |

(135)

Tuo remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

10 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (NŽE tonomis)

126 060

126 143

137 403

125 020

Indeksas

100

100

109

99

Rinkos dalis

84 %

86 %

88 %

85 %

Indeksas

100

102

104

101

Šaltinis: klausimyno atsakymuose pateikta informacija apie makroekonominius rodiklius.

| (136) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis šiek tiek sumažėjo – 1 proc. Iš pradžių 2016–2017 m. ji išliko stabili, 2017–2018 m. padidėjo 9 proc., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 proc. ir pasiekė žemesnį lygį nei 2016 m. Dėl kartu sumažėjusio suvartojimo, kaip aprašyta 110 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės rinkos dalis šiek tiek padidėjo nuo 84 proc. 2016 m. iki 85 proc. peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 1 proc. |
| --- | --- |

(136)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis šiek tiek sumažėjo – 1 proc. Iš pradžių 2016–2017 m. ji išliko stabili, 2017–2018 m. padidėjo 9 proc., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 proc. ir pasiekė žemesnį lygį nei 2016 m. Dėl kartu sumažėjusio suvartojimo, kaip aprašyta 110 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės rinkos dalis šiek tiek padidėjo nuo 84 proc. 2016 m. iki 85 proc. peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 1 proc.

4.4.2.3.   Augimas

Augimas

| (137) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 2 proc., Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 1 proc., o jos rinkos dalis padidėjo 1 proc. |
| --- | --- |

(137)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 2 proc., Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 1 proc., o jos rinkos dalis padidėjo 1 proc.

4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

| (138) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 2 216 | 2 050 | 2 210 | 2 174 |
| Indeksas | 100 | 92 | 100 | 98 |
| Našumas (NŽE tonomis vienam darbuotojui) | 60 | 64 | 64 | 59 |
| Indeksas | 100 | 107 | 107 | 99 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai dėl makroekonominių rodiklių. |

(138)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

11 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

2 216

2 050

2 210

2 174

Indeksas

100

92

100

98

Našumas (NŽE tonomis vienam darbuotojui)

60

64

64

59

Indeksas

100

107

107

99

Šaltinis: klausimyno atsakymai dėl makroekonominių rodiklių.

Šaltinis:

| (139) | Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo: 2016–2017 m. sumažėjo 8 proc., 2018 m. vėl padidėjo 8 proc., o nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio galiausiai sumažėjo 2 proc. Iš viso jis sumažėjo 2 proc. |
| --- | --- |

(139)

Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo: 2016–2017 m. sumažėjo 8 proc., 2018 m. vėl padidėjo 8 proc., o nuo 2018 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio galiausiai sumažėjo 2 proc. Iš viso jis sumažėjo 2 proc.

| (140) | Našumas šiek tiek sumažėjo dėl sumažėjusio užimtumo ir dar spartesnio gamybos apimties sumažėjimo, kaip paaiškinta 115 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(140)

Našumas šiek tiek sumažėjo dėl sumažėjusio užimtumo ir dar spartesnio gamybos apimties sumažėjimo, kaip paaiškinta 115 konstatuojamojoje dalyje.

4.4.2.5.   Subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo

Subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo

| (141) | Nustatytas subsidijų skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gerokai viršijo de minimis lygį, kaip aprašyta 98 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į importo iš Turkijos apimtį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(141)

Nustatytas subsidijų skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gerokai viršijo de minimis lygį, kaip aprašyta 98 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į importo iš Turkijos apimtį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

de minimis

| (142) | Dėl nuolatinės nesąžiningos Turkijos eksportuojančių gamintojų kainodaros Sąjungos pramonė negalėjo visiškai atsigauti nuo buvusios subsidijavimo praktikos. |
| --- | --- |

(142)

Dėl nuolatinės nesąžiningos Turkijos eksportuojančių gamintojų kainodaros Sąjungos pramonė negalėjo visiškai atsigauti nuo buvusios subsidijavimo praktikos.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (143) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Pardavimo kainos ir sąnaudos Sąjungoje | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina (EUR už NŽE toną) | 3 538 | 3 826 | 3 717 | 3 621 |
| Indeksas | 100 | 108 | 105 | 102 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už NŽE toną) | 3 612 | 3 848 | 3 697 | 3 650 |
| Indeksas | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(143)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Pardavimo kainos ir sąnaudos Sąjungoje

Pardavimo kainos ir sąnaudos Sąjungoje

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina (EUR už NŽE toną)

3 538

3 826

3 717

3 621

Indeksas

100

108

105

102

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už NŽE toną)

3 612

3 848

3 697

3 650

Indeksas

100

107

102

101

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (144) | Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo (2 proc.) ir per PTL sudarė 3 621 EUR už NŽE toną. 2016–2017 m. ji padidėjo 8 proc., o vėliau laipsniškai mažėjo iki peržiūros tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(144)

Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo (2 proc.) ir per PTL sudarė 3 621 EUR už NŽE toną. 2016–2017 m. ji padidėjo 8 proc., o vėliau laipsniškai mažėjo iki peržiūros tiriamojo laikotarpio.

| (145) | Vieneto gamybos sąnaudos buvo didesnės už vidutinę pardavimo kainą nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2018 m. Vieneto gamybos sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso padidėjo 1 proc. ir per PTL sudarė 3 650 EUR už NŽE toną, t. y. viršijo vidutinę vieneto pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(145)

Vieneto gamybos sąnaudos buvo didesnės už vidutinę pardavimo kainą nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2018 m. Vieneto gamybos sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso padidėjo 1 proc. ir per PTL sudarė 3 650 EUR už NŽE toną, t. y. viršijo vidutinę vieneto pardavimo kainą.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (146) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  13 lentelė


  Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 35 538 | 36 031 | 37 042 | 37 861 |
| Indeksas (2016 finansiniai metai = 100) | 100 | 101 | 104 | 107 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(146)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

13 lentelė

13 lentelė

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

35 538

36 031

37 042

37 861

Indeksas (2016 finansiniai metai = 100)

100

101

104

107

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (147) | Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu laipsniškai didėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį jos iš viso padidėjo 7 proc. |
| --- | --- |

(147)

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu laipsniškai didėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį jos iš viso padidėjo 7 proc.

4.4.3.3.   Atsargos

Atsargos

| (148) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  14 lentelė


  Atsargos | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (NŽE tonomis) | 3 304 | 3 336 | 4 776 | 4 852 |
| Indeksas (2016 finansiniai metai = 100) | 100 | 101 | 145 | 147 |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(148)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

14 lentelė

14 lentelė

Atsargos

Atsargos

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (NŽE tonomis)

3 304

3 336

4 776

4 852

Indeksas (2016 finansiniai metai = 100)

100

101

145

147

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

Šaltinis:

| (149) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos iš viso padidėjo 47 proc. |
| --- | --- |

(149)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos iš viso padidėjo 47 proc.

| (150) | Upėtakiai yra greitai gendantys produktai – jei jie neužšaldyti, jų galiojimo laikas yra trumpesnis nei dvi savaitės. Atrinkti Sąjungos gamintojai, išskyrus vieną bendrovę, nekaupia sužvejotų upėtakių atsargų ir užšaldo tik nedidelę savo produkcijos dalį. Taigi atsargų lygis šiame tyrime nelaikomas reikšmingu žalos rodikliu. |
| --- | --- |

(150)

Upėtakiai yra greitai gendantys produktai – jei jie neužšaldyti, jų galiojimo laikas yra trumpesnis nei dvi savaitės. Atrinkti Sąjungos gamintojai, išskyrus vieną bendrovę, nekaupia sužvejotų upėtakių atsargų ir užšaldo tik nedidelę savo produkcijos dalį. Taigi atsargų lygis šiame tyrime nelaikomas reikšmingu žalos rodikliu.

4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (151) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  15 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | Peržiūros tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %) | –2,1 % | –0,6 % | 0,5 % | –0,8 % |
| Pinigų srautas (tūkst. EUR) | –521 095 | 55 338 | 834 534 | 575 407 |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 1 685 452 | 1 367 957 | 1 793 453 | 2 136 870 |
| Indeksas | 100 | 81 | 106 | 127 |
| Investicijų grąža | –12,2 % | –3,8 % | 3,6 % | –5,5 % |
| Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(151)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

15 lentelė

15 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2016 m.

2017 m.

2018 m.

Peržiūros tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

–2,1 %

–0,6 %

0,5 %

–0,8 %

Pinigų srautas (tūkst. EUR)

–521 095

55 338

834 534

575 407

Investicijos (tūkst. EUR)

1 685 452

1 367 957

1 793 453

2 136 870

Indeksas

100

81

106

127

Investicijų grąža

–12,2 %

–3,8 %

3,6 %

–5,5 %

Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (152) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiamas, išskyrus 2018 m., kai jis buvo šiek tiek teigiamas (0,5 proc.). Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas 2016 m. buvo maždaug –2,1 proc. ir laipsniškai didėjo iki 2018 m., kai vėl šiek tiek sumažėjo iki –0,8 proc. per PTL. |
| --- | --- |

(152)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiamas, išskyrus 2018 m., kai jis buvo šiek tiek teigiamas (0,5 proc.). Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas 2016 m. buvo maždaug –2,1 proc. ir laipsniškai didėjo iki 2018 m., kai vėl šiek tiek sumažėjo iki –0,8 proc. per PTL.

| (153) | Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Pinigų srautas kito panašiai kaip pelningumas, t. y. nuo 2016 m. iki 2018 m. padidėjo, o per PTL sumažėjo. |
| --- | --- |

(153)

Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Pinigų srautas kito panašiai kaip pelningumas, t. y. nuo 2016 m. iki 2018 m. padidėjo, o per PTL sumažėjo.

| (154) | 2016–2017 m. investicijos sumažėjo, tačiau 2018 m. vėl padidėjo, o per PTL dar labiau padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jos iš viso padidėjo 27 proc. Nepaisant šio padidėjimo, investicijų apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko nedidelė (vidutiniškai 1,7 mln. EUR per metus visoms aštuonioms atrinktoms bendrovėms) ir šios investicijos daugiausia buvo susijusios su reikalavimų laikymusi. |
| --- | --- |

(154)

2016–2017 m. investicijos sumažėjo, tačiau 2018 m. vėl padidėjo, o per PTL dar labiau padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jos iš viso padidėjo 27 proc. Nepaisant šio padidėjimo, investicijų apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko nedidelė (vidutiniškai 1,7 mln. EUR per metus visoms aštuonioms atrinktoms bendrovėms) ir šios investicijos daugiausia buvo susijusios su reikalavimų laikymusi.

| (155) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kiti finansiniai rodikliai, investicijų grąža 2016–2018 m. padidėjo, o per PTL sumažėjo. |
| --- | --- |

(155)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kiti finansiniai rodikliai, investicijų grąža 2016–2018 m. padidėjo, o per PTL sumažėjo.

4.5.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (156) | Nepaisant galiojančių kompensacinių priemonių, Turkijos upėtakių importas per nagrinėjamąjį laikotarpį išliko didelis ir jo rinkos dalys išliko stabilios – nuo apytikriai 11 proc. iki daugiau kaip 14 proc. Per PTL rinkos dalis buvo 13,9 proc. Tuo pat metu, nepaisant kompensacinių priemonių, importo kainos mažėjo ir per PTL dėl jų Sąjungos kainos buvo priverstinai sumažintos vidutiniškai 14,5 proc. |
| --- | --- |

(156)

Nepaisant galiojančių kompensacinių priemonių, Turkijos upėtakių importas per nagrinėjamąjį laikotarpį išliko didelis ir jo rinkos dalys išliko stabilios – nuo apytikriai 11 proc. iki daugiau kaip 14 proc. Per PTL rinkos dalis buvo 13,9 proc. Tuo pat metu, nepaisant kompensacinių priemonių, importo kainos mažėjo ir per PTL dėl jų Sąjungos kainos buvo priverstinai sumažintos vidutiniškai 14,5 proc.

| (157) | Makroekonominių rodiklių, visų pirma gamybos ir pardavimo apimties, užimtumo ir našumo, raidos tendencijos buvo stabilios arba šiek tiek mažėjančios. Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo, nors per PTL sumažėjo ir pasiekė panašų lygį kaip 2016 m. Rinkos dalis 2017 ir 2018 m., nepaisant palyginti stabilios pardavimo apimties, padidėjo dėl sumažėjusio suvartojimo per tą patį laikotarpį. Nors Sąjungos pramonei pavyko iš esmės išlaikyti pardavimo apimtį ir rinkos dalį, tai buvo padaryta pelningumo ir kitų finansinių rodiklių sąskaita, kaip paaiškinta tolesnėje konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(157)

Makroekonominių rodiklių, visų pirma gamybos ir pardavimo apimties, užimtumo ir našumo, raidos tendencijos buvo stabilios arba šiek tiek mažėjančios. Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo, nors per PTL sumažėjo ir pasiekė panašų lygį kaip 2016 m. Rinkos dalis 2017 ir 2018 m., nepaisant palyginti stabilios pardavimo apimties, padidėjo dėl sumažėjusio suvartojimo per tą patį laikotarpį. Nors Sąjungos pramonei pavyko iš esmės išlaikyti pardavimo apimtį ir rinkos dalį, tai buvo padaryta pelningumo ir kitų finansinių rodiklių sąskaita, kaip paaiškinta tolesnėje konstatuojamojoje dalyje.

| (158) | Nors vidutinė Sąjungos gamintojų vieneto pardavimo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo, Sąjungos pramonei nepavyko pasiekti tvaraus pelno dydžio. Dėl importo iš Turkijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė net negalėjo padidinti savo pardavimo kainų, kad jos atitiktų vidutines gamybos sąnaudas, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu (išskyrus 2018 m., kai ji buvo beveik nenuostolinga) veikė nuostolingai. Taigi, importas iš Turkijos taip pat gerokai sumažino Sąjungos gamintojų pardavimo kainas per PTL. Kiti finansiniai rodikliai (pinigų srautas, investicijų grąža) kito panašiai kaip pelningumas ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį jų vertė buvo neigiama arba maža. Nors investicijos 2017 ir 2018 m. padidėjo, jos apskritai buvo nedidelės ir buvo susijusios su reikalavimų laikymusi. Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nuo žalingos padėties ir beveik per visą nagrinėjamąjį laikotarpį patyrė nuostolių. |
| --- | --- |

(158)

Nors vidutinė Sąjungos gamintojų vieneto pardavimo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo, Sąjungos pramonei nepavyko pasiekti tvaraus pelno dydžio. Dėl importo iš Turkijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė net negalėjo padidinti savo pardavimo kainų, kad jos atitiktų vidutines gamybos sąnaudas, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu (išskyrus 2018 m., kai ji buvo beveik nenuostolinga) veikė nuostolingai. Taigi, importas iš Turkijos taip pat gerokai sumažino Sąjungos gamintojų pardavimo kainas per PTL. Kiti finansiniai rodikliai (pinigų srautas, investicijų grąža) kito panašiai kaip pelningumas ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį jų vertė buvo neigiama arba maža. Nors investicijos 2017 ir 2018 m. padidėjo, jos apskritai buvo nedidelės ir buvo susijusios su reikalavimų laikymusi. Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nuo žalingos padėties ir beveik per visą nagrinėjamąjį laikotarpį patyrė nuostolių.

| (159) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kurią visų pirma rodo Sąjungos pramonės finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kurią visų pirma rodo Sąjungos pramonės finansinė padėtis.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (160) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuojamo importo iš Turkijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuojamam importui iš nagrinėjamosios šalies. |
| --- | --- |

(160)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuojamo importo iš Turkijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuojamam importui iš nagrinėjamosios šalies.

| (161) | Nepaisant galiojančių antisubsidinių priemonių, Turkijos upėtakių importas išliko didelis – per visą nagrinėjamąjį laikotarpį jo rinkos dalis viršijo 10 proc. ir per PTL buvo vykdomas žemomis kainomis. Dėl didelio importo iš Turkijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų taip, kaip padidėjo sąnaudos, dėl kurių beveik visu nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė nuostolių. |
| --- | --- |

(161)

Nepaisant galiojančių antisubsidinių priemonių, Turkijos upėtakių importas išliko didelis – per visą nagrinėjamąjį laikotarpį jo rinkos dalis viršijo 10 proc. ir per PTL buvo vykdomas žemomis kainomis. Dėl didelio importo iš Turkijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti savo kainų taip, kaip padidėjo sąnaudos, dėl kurių beveik visu nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė nuostolių.

| (162) | Jokių kitų veiksnių, dėl kurių Sąjungos pramonė galėjo patirti materialinę žalą, nenustatyta. Iš tiesų iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Turkiją, importuotas kiekis (2 188 NŽE tonos per PTL) sudarė tik 1,4 proc. rinkos dalies per PTL (palyginti su 20 446 NŽE tonomis iš Turkijos, t. y. 13,9 proc. rinkos dalies). Be to, per PTL vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Turkiją, kaina (3 336 EUR už NŽE toną) buvo 16 proc. didesnė už vidutinę importo iš Turkijos kainą (2 884 EUR už NŽE toną). |
| --- | --- |

(162)

Jokių kitų veiksnių, dėl kurių Sąjungos pramonė galėjo patirti materialinę žalą, nenustatyta. Iš tiesų iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Turkiją, importuotas kiekis (2 188 NŽE tonos per PTL) sudarė tik 1,4 proc. rinkos dalies per PTL (palyginti su 20 446 NŽE tonomis iš Turkijos, t. y. 13,9 proc. rinkos dalies). Be to, per PTL vidutinė importo iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus Turkiją, kaina (3 336 EUR už NŽE toną) buvo 16 proc. didesnė už vidutinę importo iš Turkijos kainą (2 884 EUR už NŽE toną).

6.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

6.1.   Turkijos importo daromos žalos tęsimosi tikimybė

Turkijos importo daromos žalos tęsimosi tikimybė

| (163) | Atsižvelgdama į pateiktas išvadas, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš Turkijos padaryta materialinė žala, Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį vertino, ar yra tikimybė, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, subsidijuojamo importo iš Turkijos daroma žala tęstųsi. |
| --- | --- |

(163)

Atsižvelgdama į pateiktas išvadas, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš Turkijos padaryta materialinė žala, Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį vertino, ar yra tikimybė, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, subsidijuojamo importo iš Turkijos daroma žala tęstųsi.

| (164) | Atsižvelgdama į tai Komisija išnagrinėjo šiuos veiksnius: gamybos apimtį ir nepanaudotus pajėgumus Turkijoje, Sąjungos rinkos patrauklumą Turkijos eksportuojantiems gamintojams, tikėtiną importo iš Turkijos kainų lygį netaikant antisubsidinių priemonių ir jų poveikį Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(164)

Atsižvelgdama į tai Komisija išnagrinėjo šiuos veiksnius: gamybos apimtį ir nepanaudotus pajėgumus Turkijoje, Sąjungos rinkos patrauklumą Turkijos eksportuojantiems gamintojams, tikėtiną importo iš Turkijos kainų lygį netaikant antisubsidinių priemonių ir jų poveikį Sąjungos pramonei.

6.1.1.   Gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Turkijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas

Gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Turkijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas

| (165) | Bendra upėtakių produkcija Turkijoje per PTL buvo 95 000 tonų (40). Didžioji šio kiekio dalis buvo eksportuojama, nes, palyginti su Sąjunga (apie 24 kg), Turkijoje suvartojamos žuvies kiekis vienam gyventojui yra labai nedidelis (apie 6 kg) (41). |
| --- | --- |

(165)

Bendra upėtakių produkcija Turkijoje per PTL buvo 95 000 tonų (40). Didžioji šio kiekio dalis buvo eksportuojama, nes, palyginti su Sąjunga (apie 24 kg), Turkijoje suvartojamos žuvies kiekis vienam gyventojui yra labai nedidelis (apie 6 kg) (41).

40

41

| (166) | Be to, dabartinė gamybos apimtis Turkijoje neatspindi faktinių gamybos pajėgumų, kuriuos būtų galima panaudoti, jei priemonės būtų panaikintos. Iš tiesų, atrinkti eksportuojantys gamintojai ir eksportuojantys gamintojai, kurie inicijavus tyrimą užpildė atrankos formas ir pateikė išsamius atsakymus, nurodė, kad vidutinis pajėgumų naudojimas atitinkamai sudarė 48 ir 47 proc. Žinant, kad bendra Turkijos upėtakių produkcija per PTL buvo 95 000 tonų, taikant ekstrapoliaciją bendri pajėgumai galėtų būti 197 000–202 000 tonų. |
| --- | --- |

(166)

Be to, dabartinė gamybos apimtis Turkijoje neatspindi faktinių gamybos pajėgumų, kuriuos būtų galima panaudoti, jei priemonės būtų panaikintos. Iš tiesų, atrinkti eksportuojantys gamintojai ir eksportuojantys gamintojai, kurie inicijavus tyrimą užpildė atrankos formas ir pateikė išsamius atsakymus, nurodė, kad vidutinis pajėgumų naudojimas atitinkamai sudarė 48 ir 47 proc. Žinant, kad bendra Turkijos upėtakių produkcija per PTL buvo 95 000 tonų, taikant ekstrapoliaciją bendri pajėgumai galėtų būti 197 000–202 000 tonų.

| (167) | Remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų deklaruotu vidutiniu pajėgumų naudojimu, vidutiniai nepanaudoti pajėgumai būtų nuo 101 000 iki 102 000 tonų. Tai sudarytų 70 proc. viso Sąjungos suvartojimo. Net jei į Sąjungos rinką būtų nukreipta tik dalis nepanaudotų pajėgumų, tai reikštų, kad būtų galima eksportuoti didelius kiekius ir, kaip paaiškinta 115–120 konstatuojamosiose dalyse, gerokai priverstinai sumažinant Sąjungos pramonės kainas, o tai turėtų didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(167)

Remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų deklaruotu vidutiniu pajėgumų naudojimu, vidutiniai nepanaudoti pajėgumai būtų nuo 101 000 iki 102 000 tonų. Tai sudarytų 70 proc. viso Sąjungos suvartojimo. Net jei į Sąjungos rinką būtų nukreipta tik dalis nepanaudotų pajėgumų, tai reikštų, kad būtų galima eksportuoti didelius kiekius ir, kaip paaiškinta 115–120 konstatuojamosiose dalyse, gerokai priverstinai sumažinant Sąjungos pramonės kainas, o tai turėtų didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei.

6.1.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

Sąjungos rinkos patrauklumas

| (168) | Sąjungos rinka patraukli dėl dydžio ir kainų. Ji yra pati svarbiausia Turkijos upėtakių produkcijos gamintojų eksporto rinka, kuriai tenka 55 proc. viso upėtakių eksporto. Eksportas į Sąjungą yra 59 proc. didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį eksporto rinką, t. y. Rusiją, kuriai tenka 33 proc. Turkijos upėtakių eksporto (42). Sąjungos rinkai ir Rusijai teko apie 85 proc. viso Turkijos upėtakių eksporto. Turkijos importo į Sąjungos rinką kainos per PTL buvo šiek tiek didesnės nei importo į Rusiją kainos, todėl Sąjungos rinka buvo šiek tiek pelningesnė nei Rusijos rinka. Iš 10 svarbiausių Turkijos upėtakių eksporto rinkų tik dviejose rinkose – Vietnamo ir Japonijos – galima parduoti už didesnes kainas nei Sąjungoje. Tačiau šios dvi rinkos buvo palyginti nereikšmingos ir joms teko atitinkamai 5 ir 2 proc. Turkijos eksporto. |
| --- | --- |

(168)

Sąjungos rinka patraukli dėl dydžio ir kainų. Ji yra pati svarbiausia Turkijos upėtakių produkcijos gamintojų eksporto rinka, kuriai tenka 55 proc. viso upėtakių eksporto. Eksportas į Sąjungą yra 59 proc. didesnis nei eksportas į antrą pagal dydį eksporto rinką, t. y. Rusiją, kuriai tenka 33 proc. Turkijos upėtakių eksporto (42). Sąjungos rinkai ir Rusijai teko apie 85 proc. viso Turkijos upėtakių eksporto. Turkijos importo į Sąjungos rinką kainos per PTL buvo šiek tiek didesnės nei importo į Rusiją kainos, todėl Sąjungos rinka buvo šiek tiek pelningesnė nei Rusijos rinka. Iš 10 svarbiausių Turkijos upėtakių eksporto rinkų tik dviejose rinkose – Vietnamo ir Japonijos – galima parduoti už didesnes kainas nei Sąjungoje. Tačiau šios dvi rinkos buvo palyginti nereikšmingos ir joms teko atitinkamai 5 ir 2 proc. Turkijos eksporto.

42

| (169) | Sąjungos rinka patraukli ir dėl geografinio artumo. Visų pirma, upėtakiai netinkami gabenti ilgą laiką ir tolimais atstumais. Iš tiesų Turkijos eksportuotojai jau turi nusistovėjusius platinimo kanalus Sąjungoje, kurie logistikos požiūriu palengvina eksportą į Sąjungą. |
| --- | --- |

(169)

Sąjungos rinka patraukli ir dėl geografinio artumo. Visų pirma, upėtakiai netinkami gabenti ilgą laiką ir tolimais atstumais. Iš tiesų Turkijos eksportuotojai jau turi nusistovėjusius platinimo kanalus Sąjungoje, kurie logistikos požiūriu palengvina eksportą į Sąjungą.

| (170) | Nepaisant galiojančių priemonių, Turkija nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavė Sąjungai didelį upėtakių kiekį ir per PTL tebeturėjo didelę rinkos dalį (beveik 14 proc.). Jie buvo parduodami už kainą, dėl kurios, net ir nustačius kompensacinius muitus, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos buvo priverstinai gerokai sumažintos. |
| --- | --- |

(170)

Nepaisant galiojančių priemonių, Turkija nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavė Sąjungai didelį upėtakių kiekį ir per PTL tebeturėjo didelę rinkos dalį (beveik 14 proc.). Jie buvo parduodami už kainą, dėl kurios, net ir nustačius kompensacinius muitus, Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos buvo priverstinai gerokai sumažintos.

| (171) | Todėl manoma, kad Sąjungos rinka yra patraukli Turkijos gamintojams, ir galima daryti išvadą, kad Turkijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų nukreipti į Sąjungos rinką. Šiuo atžvilgiu primenama, kad pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, t. y. prieš nustatant kompensacinius muitus, importo iš Turkijos rinkos dalis buvo 17 proc. |
| --- | --- |

(171)

Todėl manoma, kad Sąjungos rinka yra patraukli Turkijos gamintojams, ir galima daryti išvadą, kad Turkijos turimi nepanaudoti pajėgumai bent iš dalies būtų nukreipti į Sąjungos rinką. Šiuo atžvilgiu primenama, kad pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, t. y. prieš nustatant kompensacinius muitus, importo iš Turkijos rinkos dalis buvo 17 proc.

6.1.3.   Importo iš Turkijos poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, jei būtų leista nebetaikyti priemonių

Importo iš Turkijos poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, jei būtų leista nebetaikyti priemonių

| (172) | Kad įvertintų galimą tokio importo poveikį, Komisija išnagrinėjo tikėtiną kainų lygį, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Šiuo atžvilgiu Komisija manė, kad importo kainų lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu netaikant antisubsidinio muito yra pagrįstas ir konservatyvus metodas. Nustatyta, kad vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo didelis ir sudarė 19,8 proc. |
| --- | --- |

(172)

Kad įvertintų galimą tokio importo poveikį, Komisija išnagrinėjo tikėtiną kainų lygį, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Šiuo atžvilgiu Komisija manė, kad importo kainų lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu netaikant antisubsidinio muito yra pagrįstas ir konservatyvus metodas. Nustatyta, kad vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo didelis ir sudarė 19,8 proc.

| (173) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei pavyko padidinti vidutines vieneto kainas neprarandant rinkos dalies, tai buvo padaryta pelningumo sąskaita. Todėl tokia strategija negali būti laikoma alternatyva, jei priemonės būtų panaikintos, visų pirma todėl, kad tokiu atveju spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje labai padidėtų. Taigi, nenustačius apribojimų patekti į Sąjungos rinką, tikėtina, kad Turkijos eksporto apimtis padidės ir bus eksportuojama dar mažesnėmis kainomis nei per PTL. Susidūrusi su tokiu didelės apimties kainų spaudimu, Sąjungos pramonė bus priversta mažinti pardavimo kainas, kad išlaikytų pardavimo apimtį. Todėl tikėtina, kad jos pelningumas, kuris jau ir taip yra neigiamas, dar labiau mažės. Iš tiesų įmanoma nustatyti ryšį tarp Sąjungos pramonės pelningumo ir importo iš Turkijos apimties raidos. 2016–2018 m. sumažėjus importo apimčiai Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti pelningumą, o per PTL, kai importo apimtis vėl padidėjo, Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo. |
| --- | --- |

(173)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei pavyko padidinti vidutines vieneto kainas neprarandant rinkos dalies, tai buvo padaryta pelningumo sąskaita. Todėl tokia strategija negali būti laikoma alternatyva, jei priemonės būtų panaikintos, visų pirma todėl, kad tokiu atveju spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje labai padidėtų. Taigi, nenustačius apribojimų patekti į Sąjungos rinką, tikėtina, kad Turkijos eksporto apimtis padidės ir bus eksportuojama dar mažesnėmis kainomis nei per PTL. Susidūrusi su tokiu didelės apimties kainų spaudimu, Sąjungos pramonė bus priversta mažinti pardavimo kainas, kad išlaikytų pardavimo apimtį. Todėl tikėtina, kad jos pelningumas, kuris jau ir taip yra neigiamas, dar labiau mažės. Iš tiesų įmanoma nustatyti ryšį tarp Sąjungos pramonės pelningumo ir importo iš Turkijos apimties raidos. 2016–2018 m. sumažėjus importo apimčiai Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti pelningumą, o per PTL, kai importo apimtis vėl padidėjo, Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo.

| (174) | Kitu atveju, jei Sąjungos pramonė mėgintų išlaikyti dabartinį pardavimo kainų lygį, labai tikėtina, kad Turkijos eksportuojantys gamintojai perims iš Sąjungos pramonės pardavimo apimtį ir rinkos dalį iki lygio, buvusio prieš nustatant priemones. Tokia padėtis taip pat turėtų neigiamą poveikį Sąjungos pramonės pelningumui, nes ji nebegalėtų padengti savo pastoviųjų sąnaudų. |
| --- | --- |

(174)

Kitu atveju, jei Sąjungos pramonė mėgintų išlaikyti dabartinį pardavimo kainų lygį, labai tikėtina, kad Turkijos eksportuojantys gamintojai perims iš Sąjungos pramonės pardavimo apimtį ir rinkos dalį iki lygio, buvusio prieš nustatant priemones. Tokia padėtis taip pat turėtų neigiamą poveikį Sąjungos pramonės pelningumui, nes ji nebegalėtų padengti savo pastoviųjų sąnaudų.

| (175) | Todėl Sąjungos pramonės pelningumas ir jos bendra ekonominė padėtis būtų neigiamai paveikti ir pablogėtų. Kartu Sąjungos pramonė negalėtų vykdyti būtinų investicijų, kad atitiktų aplinkos apsaugos ir sveikatos standartus. |
| --- | --- |

(175)

Todėl Sąjungos pramonės pelningumas ir jos bendra ekonominė padėtis būtų neigiamai paveikti ir pablogėtų. Kartu Sąjungos pramonė negalėtų vykdyti būtinų investicijų, kad atitiktų aplinkos apsaugos ir sveikatos standartus.

| (176) | Atsižvelgiant į šiuo metu žalingą Sąjungos pramonės padėtį, leidimo nebetaikyti priemonių poveikis būtų pražūtingas. |
| --- | --- |

(176)

Atsižvelgiant į šiuo metu žalingą Sąjungos pramonės padėtį, leidimo nebetaikyti priemonių poveikis būtų pražūtingas.

6.1.4.   Išvada

Išvada

| (177) | Atsižvelgdama į pirmiau pateiktus nustatytus faktus, t. y. dėl didelių nepanaudotų pajėgumų Turkijoje, Sąjungos rinkos patrauklumo, importo iš Turkijos kainų lygio ir galimo jo poveikio Sąjungos pramonei, Komisija padarė išvadą, kad leidus nebetaikyti priemonių žala gali tęstis. |
| --- | --- |

(177)

Atsižvelgdama į pirmiau pateiktus nustatytus faktus, t. y. dėl didelių nepanaudotų pajėgumų Turkijoje, Sąjungos rinkos patrauklumo, importo iš Turkijos kainų lygio ir galimo jo poveikio Sąjungos pramonei, Komisija padarė išvadą, kad leidus nebetaikyti priemonių žala gali tęstis.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

| (178) | Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus. |
| --- | --- |

(178)

Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias kompensacines priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (179) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė atsidūrė žalingoje padėtyje ir kad panaikinus priemones veikiausiai padidėtų nesąžininga konkurencija dėl subsidijuojamo importo iš Turkijos. |
| --- | --- |

(179)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė atsidūrė žalingoje padėtyje ir kad panaikinus priemones veikiausiai padidėtų nesąžininga konkurencija dėl subsidijuojamo importo iš Turkijos.

| (180) | Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad tolesnis kompensacinių priemonių taikymas neprieštarauja Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(180)

Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad tolesnis kompensacinių priemonių taikymas neprieštarauja Sąjungos pramonės interesams.

7.2.   Naudotojų ir nesusijusių importuotojų interesai

Naudotojų ir nesusijusių importuotojų interesai

| (181) | Atliekant šią peržiūrą klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas nesusijęs importuotojas arba naudotojas. |
| --- | --- |

(181)

Atliekant šią peržiūrą klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas nesusijęs importuotojas arba naudotojas.

| (182) | Kadangi nėra įrodymų, kad galiojančios priemonės turėjo didelį poveikį importuotojams ar naudotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas jiems didelio poveikio neturės. |
| --- | --- |

(182)

Kadangi nėra įrodymų, kad galiojančios priemonės turėjo didelį poveikį importuotojams ar naudotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas jiems didelio poveikio neturės.

7.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

Išvada dėl Sąjungos interesų

| (183) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad tolesnis esamų priemonių taikymas importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės upėtakiams neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(183)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad tolesnis esamų priemonių taikymas importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės upėtakiams neatitiktų Sąjungos interesų.

8.   KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (184) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės, žalos tęsimosi tikimybės ir Sąjungos interesų, importuojamiems Turkijos kilmės upėtakiams turėtų būti toliau taikomos antisubsidinės priemonės. |
| --- | --- |

(184)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės, žalos tęsimosi tikimybės ir Sąjungos interesų, importuojamiems Turkijos kilmės upėtakiams turėtų būti toliau taikomos antisubsidinės priemonės.

| (185) | Šiame reglamente nurodytos individualios kompensacinio muito normos bendrovėms taikomos tik nurodytų juridinių asmenų pagamintam importuojamam Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios kompensacinio muito normos. |
| --- | --- |

(185)

Šiame reglamente nurodytos individualios kompensacinio muito normos bendrovėms taikomos tik nurodytų juridinių asmenų pagamintam importuojamam Turkijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios kompensacinio muito normos.

| (186) | Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias kompensacinio muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pavadinimo pakeitimas bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(186)

Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias kompensacinio muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pavadinimo pakeitimas bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (187) | Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (43) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(187)

Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (43) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

43

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (188) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(188)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams (Oncorhynchus mykiss):

| — | kurių gyvasis svoris ne didesnis kaip 1,2 kg arba |
| --- | --- |

—

kurių gyvasis svoris ne didesnis kaip 1,2 kg arba

| — | kurie yra švieži, atšaldyti, užšaldyti ir (arba) rūkyti: |
| --- | --- |

—

kurie yra švieži, atšaldyti, užšaldyti ir (arba) rūkyti:

| — | neišdorotos žuvys (su galvomis), be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1,2 kg, arba |
| --- | --- |

—

neišdorotos žuvys (su galvomis), be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1,2 kg, arba

| — | be galvų, be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1 kg, arba |
| --- | --- |

—

be galvų, be žiaunų arba su jomis, išskrostos arba neišskrostos, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 1 kg, arba

| — | filė, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 400 g, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ir ex 0305 43 00 (TARIC kodai 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ir 0305430011), nustatomas galutinis kompensacinis muitas. |
| --- | --- |

—

filė, kurių kiekvienos svoris ne didesnis kaip 400 g, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ir ex 0305 43 00 (TARIC kodai 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ir 0305430011), nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

2.   Galutinio kompensacinio muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Bendrovė | Kompensacinis muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ | 1,5% | B965 |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti |

Bendrovė

Kompensacinis muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

1,5%

B965

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti

| — | Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ |
| --- | --- |

—

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

| — | Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti |
| --- | --- |

—

Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti

| — | Hakan Komandit Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Şirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti

6,9 %

B964

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

6,7 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

8,0 %

B967

Priede išvardytos bendrovės

7,6 %

Visos kitos bendrovės

9,5 %

B999

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. gegužės 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

1

(2)  
  2015 m. vasario 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/309, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 56, 2015 2 27, p. 12).

2

(3)  
  2018 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/823, kuriuo nutraukiama dalinė tarpinė kompensacinių priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams, peržiūra (OL L 139, 2018 6 5, p. 14).

3

(4)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/823 49 konstatuojamoji dalis.

4

(5)  
  2020 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/658, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 19 straipsnio 4 dalį atlikus tarpinę peržiūrą, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/309, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 155, 2020 5 18, p. 3).

5

(6)  Pranešimas apie tam tikrų antisubsidijų priemonių galiojimo pabaigą (OL C 209, 2019 6 20, p. 34).

6

(7)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

7

(8)  Pranešimas apie antisubsidinių priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Turkijos Respublikos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 64, 2020 2 27, p. 22).

8

(9)  
  2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Sąjungos. Sąjunga ir Jungtinė Karalystė bendrai susitarė dėl pereinamojo laikotarpio, kuriuo Jungtinei Karalystei buvo toliau taikoma Sąjungos teisė ir kuris baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d. Jungtinė Karalystė nebėra Sąjungos valstybė narė, todėl šiame reglamente pateikiant skaičius, nustatytus faktus ir išvadas Jungtinė Karalystė laikoma trečiąja šalimi.

9

(10)  Pranešimas dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (OL C 86, 2020 3 16, p. 6
  ).

10

).

(11)  
  2019 m. spalio 23 d. Prezidento dekretas Nr. 2019/1691 dėl 2019 m. žemės ūkio subsidijų (taikomas atgaline data nuo 2019 m. sausio 1 d.), paskelbtas 2019 m. spalio 24 d. Oficialiajame leidinyje Nr. 30928.

11

(12)  Komunikatas Nr. 2019/56, paskelbtas 2019 m. lapkričio 22 d. Oficialiajame leidinyje Nr. 30956.

12

(13)  
  2020 m. lapkričio 5 d. Prezidento dekretas 2020/3190 dėl paramos žemės ūkiui 2019 m.

13

(14)  Komunikatas Nr. 2020/39, paskelbtas 2020 m. gruodžio 1 d. Oficialiajame leidinyje Nr. 31321.

14

(15)  
  2014 m. spalio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1195/2014, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas laikinasis kompensacinis muitas (OL L 319, 2014 11 6, p. 1), 61–62 konstatuojamosios dalys.

15

(16)  
  2014 m. spalio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1195/2014, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas laikinasis kompensacinis muitas (OL L 319, 2014 11 6, p. 1), 61–62 konstatuojamosios dalys.

16

(17)  
  2020 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/658, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 19 straipsnio 4 dalį atlikus tarpinę peržiūrą, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/309, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 155, 2020 5 18, p. 3), 67 konstatuojamoji dalis.

17

(18)  
  2020 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/658, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 19 straipsnio 4 dalį atlikus tarpinę peržiūrą, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/309, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 155, 2020 5 18, p. 3), 40–43 konstatuojamosios dalys.

18

(19)  Uždarojoje sistemoje auginamos žuvys atskiriamos nuo aplinkos ir sudaromos sąlygos kontroliuoti gamybos išteklius ir produkciją, pašalinant žalą ekosistemoms ir laukiniams ištekliams.

19

(20)  
  2014 m. spalio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1195/2014, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas laikinasis kompensacinis muitas (OL L 319, 2014 11 6, p. 1), 91 konstatuojamoji dalis.

20

(21)  Paskelbta 2015 m. kovo 5 d. Oficialiajame leidinyje Nr. 29286.

21

(22)  Paskelbta 2012 m. birželio 19 d., Oficialusis leidinys Nr. 28328.

22

(23)  Paskelbta 2012 m. birželio 20 d., Oficialusis leidinys Nr. 28329.

23

(24)  Akvakultūros produkcija aiškiai nurodyta Dekreto Nr. 2012/3305 2/A priede kaip vienas iš sektorių, kuriems gali būti taikomos tokios paskatos, pvz., atleidimas nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM), atleidimas nuo muito, mokesčių sumažinimas, parama investicijoms, parama darbdavių mokamoms socialinio draudimo įmokoms, žemės skyrimas, lengvatinės palūkanų normos, pelno mokesčio lengvatos ir parama darbuotojų mokamoms socialinio draudimo įmokoms.

24

(25)  
  2014 m. spalio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1195/2014, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas laikinasis kompensacinis muitas (OL L 319, 2014 11 6, p. 1), 45–48 konstatuojamosios dalys.

25

(26)  GMS pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo 103 punktas.

26

(27)  12 ir 13 straipsniai, 2005 m. birželio 21 d. Oficialusis leidinys Nr. 25852.

27

(28)  
  2018 m. lapkričio 27 d. Oficialusis leidinys Nr. 30608.

28

(29)  
  2014 m. spalio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1195/2014, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas laikinasis kompensacinis muitas (OL L 319, 2014 11 6, p. 1), 88–89 konstatuojamosios dalys.

29

(30)  Paskelbta 2010 m. birželio 15 d. Oficialiajame leidinyje.

30

(31)  Paskelbta 1987 m. kovo 31 d. Oficialiajame leidinyje Nr. 19417 (bis).

31

bis

(32)  Paskelbė Turkijos centrinis bankas 2018 m. liepos 20 d.

32

(33)  Paskelbta 2013 m. vasario 23 d. Oficialiajame leidinyje Nr. 28568.

33

(34)  
  2018 m. liepos 20 d. paskelbė CBRT Bankininkystės ir finansų įstaigų generalinis direktoratas ir Užsienio valiutos teisės aktų direktoratas.

34

(35)  
  2014 m. spalio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1195/2014, kuriuo tam tikriems importuojamiems Turkijos kilmės vaivorykštiniams upėtakiams nustatomas laikinasis kompensacinis muitas (OL L 319, 2014 11 6, p. 1), 75–78 konstatuojamosios dalys.

35

(36)  Komercinių paskolų palūkanų norma TL (išskyrus įmonės sąskaitos kreditavimą ir įmonės kredito korteles) už paskolas, gautas TL, ir komercinių paskolų palūkanų norma eurais už gautas paskolas eurais.

36

(37)  2014–2019 m. Europos akvakultūros gamybos ataskaita, FEAP sekretoriatas, 2020 m. rugsėjo mėn. 2014–2019 m. Europos akvakultūros gamybos ataskaita, kurią parengė FEAP – Europos akvakultūros gamintojų federacija. Viešai skelbiama adresu http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf.

37

(38)  2014–2019 m. Europos akvakultūros gamybos ataskaita, kurią parengė Europos akvakultūros gamintojų federacijos sekretoriatas (2019 m. rugsėjo mėn.). Paskelbta svetainėje http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf.

38

(39)  Gamybos pajėgumai grindžiami vidutiniu pajėgumų naudojimo koeficientu, kurį nurodė atrinkti Sąjungos gamintojai savo klausimyno atsakymuose, perskaičiuotu į NŽE, taikomu visai Sąjungos produkcijai per PTL, kaip nurodyta FEAP gamybos ataskaitoje (http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf).

39

(40)  2014–2019 m. Europos akvakultūros gamybos ataskaita, kurią parengė FEAP – Europos akvakultūros gamintojų federacija. Viešai skelbiama adresu http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf

40

(41)  EUMOFA, The EU Fish Market, 2018 m. leidimas, p. 23; straipsnis apie Turkijos akvakultūrą „Euronews“ (paskelbtas https://tr.euronews.com/2018/08/31/balik-tuketmeyen-turkiye-avrupanin-8-inci-buyuk-deniz-urunleri-ureticisi).

41

The EU Fish Market

(42)  Šaltinis: duomenų bazė „Global Trade Atlas“ https://www.worldtradestatistics.com/gta/

42

(43)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

43

---

PRIEDAS

Neatrinkti bendradarbiaujantys Turkijos eksportuojantys gamintojai, kuriems pradiniame tyrime netaikytas individualus nagrinėjimas:

| Pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- |
| Lezita Balik A.Ş. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ş. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ş. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ş. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti. | B979 |
| Ipaş Su Ürünleri A.Ş. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti. | B984 |
| Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd. Şti. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ş. | B988 |
| Yaşar Dış Tic. A.Ş. | B989 |

Pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Lezita Balik A.Ş.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ş.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ş.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ş.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

B979

Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

B984

Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

B987

Ugurlu Balık A.Ş.

B988

Yaşar Dış Tic. A.Ş.

B989

---

| 2021 5 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 5 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/35

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/824

2021 m. gegužės 21 d.

kuriuo dėl veikliosios medžiagos terbutilazino patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiami įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 540/2011 ir (ES) Nr. 820/2011

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalyje numatytą antrą galimybę ir 78 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 820/2011 (2) nustatyta, kad patvirtinama veiklioji medžiaga terbutilazinas, ir dėl to terbutilazinas įtraukiamas į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (3) priedą; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 820/2011 (2) nustatyta, kad patvirtinama veiklioji medžiaga terbutilazinas, ir dėl to terbutilazinas įtraukiamas į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 (3) priedą;

| (2) | Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 820/2011 taip pat nustatyta, kad turi būti pateikta papildomos patvirtinamosios informacijos apie komerciniais tikslais pagamintos techninės medžiagos specifikacijas, įskaitant informaciją apie priemaišų svarbą, komerciniais tikslais pagamintos techninės medžiagos specifikacijų ir toksiškumo tyrimuose naudotos tiriamosios medžiagos specifikacijų lygiavertiškumą ir neatpažintų metabolitų LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ir LM6 poveikio požeminiam vandeniui vertinimą; |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 820/2011 taip pat nustatyta, kad turi būti pateikta papildomos patvirtinamosios informacijos apie komerciniais tikslais pagamintos techninės medžiagos specifikacijas, įskaitant informaciją apie priemaišų svarbą, komerciniais tikslais pagamintos techninės medžiagos specifikacijų ir toksiškumo tyrimuose naudotos tiriamosios medžiagos specifikacijų lygiavertiškumą ir neatpažintų metabolitų LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ir LM6 poveikio požeminiam vandeniui vertinimą;

| (3) | be to, Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 820/2011 reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų patvirtinamąją informaciją apie metabolitų MT1, MT13, MT14 ir neatpažintų metabolitų LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ir LM6 ryšį su vėžiu, jei pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (4) terbutilazinas buvo klasifikuojamas jį apibūdinant „įtariama, kad sukelia vėžį“; |
| --- | --- |

(3)

be to, Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 820/2011 reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų patvirtinamąją informaciją apie metabolitų MT1, MT13, MT14 ir neatpažintų metabolitų LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ir LM6 ryšį su vėžiu, jei pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (4) terbutilazinas buvo klasifikuojamas jį apibūdinant „įtariama, kad sukelia vėžį“;

| (4) | pareiškėjas pateikė papildomos informacijos per Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 820/2011 nustatytus laikotarpius. Dėl nurodytų terbutilazino metabolitų svarbos, jei terbutilazinas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 buvo klasifikuojamas jį apibūdinant „įtariama, kad sukelia vėžį“, 2015 m. birželio 5 d. Europos cheminių medžiagų agentūros Rizikos vertinimo komitetas priėmė nuomonę (5), kurioje patvirtinama, kad terbutilazinas neturi būti klasifikuojamas jį apibūdinant „įtariama, kad sukelia vėžį“, todėl atitinkama patvirtinamoji informacija tapo nereikalinga; |
| --- | --- |

(4)

pareiškėjas pateikė papildomos informacijos per Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 820/2011 nustatytus laikotarpius. Dėl nurodytų terbutilazino metabolitų svarbos, jei terbutilazinas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 buvo klasifikuojamas jį apibūdinant „įtariama, kad sukelia vėžį“, 2015 m. birželio 5 d. Europos cheminių medžiagų agentūros Rizikos vertinimo komitetas priėmė nuomonę (5), kurioje patvirtinama, kad terbutilazinas neturi būti klasifikuojamas jį apibūdinant „įtariama, kad sukelia vėžį“, todėl atitinkama patvirtinamoji informacija tapo nereikalinga;

| (5) | valstybė narė ataskaitos rengėja, Jungtinė Karalystė, įvertino pareiškėjo pateiktą papildomą informaciją. Jos vertinimas buvo pridėtas prie vertinimo ataskaitos projekto ir 2015 m. rugpjūčio 6 d. pateiktas kitoms valstybėms narėms, Komisijai ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba); |
| --- | --- |

(5)

valstybė narė ataskaitos rengėja, Jungtinė Karalystė, įvertino pareiškėjo pateiktą papildomą informaciją. Jos vertinimas buvo pridėtas prie vertinimo ataskaitos projekto ir 2015 m. rugpjūčio 6 d. pateiktas kitoms valstybėms narėms, Komisijai ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba);

| (6) | valstybė narė ataskaitos rengėja konsultavosi su kitomis valstybėmis narėmis, pareiškėju bei Tarnyba ir paprašė jų pateikti pastabų dėl vertinimo ataskaitos projekto priedo. Tarnyba paskelbė techninę ataskaitą (6), kurioje apibendrinami 2016 m. sausio 20 d. surengtų konsultacijų dėl terbutilazino rezultatai; |
| --- | --- |

(6)

valstybė narė ataskaitos rengėja konsultavosi su kitomis valstybėmis narėmis, pareiškėju bei Tarnyba ir paprašė jų pateikti pastabų dėl vertinimo ataskaitos projekto priedo. Tarnyba paskelbė techninę ataskaitą (6), kurioje apibendrinami 2016 m. sausio 20 d. surengtų konsultacijų dėl terbutilazino rezultatai;

| (7) | atsižvelgdama į valstybės narės ataskaitos rengėjos vertinimą ir techninę ataskaitą, Komisija mano, kad reikalavimas pateikti patvirtinamąją informaciją apie komerciniais tikslais pagamintos techninės medžiagos specifikacijas, įskaitant informaciją apie priemaišų svarbą, taip pat apie komerciniais tikslais pagamintos techninės medžiagos specifikacijų ir toksiškumo tyrimuose naudotos tiriamosios medžiagos specifikacijų lygiavertiškumą, gali būti laikomas patenkintu, jei šiuo metu nustatyta didžiausia leidžiamoji atitinkamų priemaišų propazino ir simzino koncentracija pagamintoje techninėje medžiagoje būtų sumažinta; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgdama į valstybės narės ataskaitos rengėjos vertinimą ir techninę ataskaitą, Komisija mano, kad reikalavimas pateikti patvirtinamąją informaciją apie komerciniais tikslais pagamintos techninės medžiagos specifikacijas, įskaitant informaciją apie priemaišų svarbą, taip pat apie komerciniais tikslais pagamintos techninės medžiagos specifikacijų ir toksiškumo tyrimuose naudotos tiriamosios medžiagos specifikacijų lygiavertiškumą, gali būti laikomas patenkintu, jei šiuo metu nustatyta didžiausia leidžiamoji atitinkamų priemaišų propazino ir simzino koncentracija pagamintoje techninėje medžiagoje būtų sumažinta;

| (8) | Komisija papildomai konsultavosi su Tarnyba dėl terbutilazino metabolitų poveikio požeminiam vandeniui. 2017 m. birželio 29 d. (7) ir 2019 m. rugsėjo 19 d. (8) Tarnyba paskelbė atnaujintas išvadas dėl papildomos informacijos vertinimo. Remdamasi pareiškėjo pateikta papildoma informacija ir remdamasi tuo, kad terbutilazino naudojimo norma yra 850 g/ha per metus tame pačiame lauke, Tarnyba nustatė riziką kūdikiams ir mažiems vaikams tam tikromis naudojimo sąlygomis dėl terbutilazino metabolitų poveikio per maistą ir geriamąjį vandenį. Be to, jeigu terbutilazinas bus naudojamas neviršijant 850 g/ha normos per metus, prognozuojama, kad dviejų terbutilazino metabolitų LM3 ir LM6 vertė požeminiame vandenyje pagal visus scenarijus viršys 0,75 μg/l, todėl reikės atlikti rizikos vartotojams vertinimą, tačiau jo nebuvo galima atlikti, nes remiantis turimais duomenimis negalima nustatyti sveikatos rodikliais pagrįstų pamatinių verčių; |
| --- | --- |

(8)

Komisija papildomai konsultavosi su Tarnyba dėl terbutilazino metabolitų poveikio požeminiam vandeniui. 2017 m. birželio 29 d. (7) ir 2019 m. rugsėjo 19 d. (8) Tarnyba paskelbė atnaujintas išvadas dėl papildomos informacijos vertinimo. Remdamasi pareiškėjo pateikta papildoma informacija ir remdamasi tuo, kad terbutilazino naudojimo norma yra 850 g/ha per metus tame pačiame lauke, Tarnyba nustatė riziką kūdikiams ir mažiems vaikams tam tikromis naudojimo sąlygomis dėl terbutilazino metabolitų poveikio per maistą ir geriamąjį vandenį. Be to, jeigu terbutilazinas bus naudojamas neviršijant 850 g/ha normos per metus, prognozuojama, kad dviejų terbutilazino metabolitų LM3 ir LM6 vertė požeminiame vandenyje pagal visus scenarijus viršys 0,75 μg/l, todėl reikės atlikti rizikos vartotojams vertinimą, tačiau jo nebuvo galima atlikti, nes remiantis turimais duomenimis negalima nustatyti sveikatos rodikliais pagrįstų pamatinių verčių;

| (9) | vertinimo ataskaitos projektą, vertinimo ataskaitos projekto priedėlį ir Tarnybos išvadas valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete ir 2021 m. kovo 24 d. pateikė kaip atnaujintą terbutilazino peržiūros ataskaitą; |
| --- | --- |

(9)

vertinimo ataskaitos projektą, vertinimo ataskaitos projekto priedėlį ir Tarnybos išvadas valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete ir 2021 m. kovo 24 d. pateikė kaip atnaujintą terbutilazino peržiūros ataskaitą;

| (10) | pareiškėjui buvo suteikta galimybė pateikti pastabų dėl atnaujinto peržiūros ataskaitos projekto; |
| --- | --- |

(10)

pareiškėjui buvo suteikta galimybė pateikti pastabų dėl atnaujinto peržiūros ataskaitos projekto;

| (11) | Komisija padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktos papildomos informacijos nepakanka, kad būtų pašalinta dėl terbutilazino metabolitų poveikio vartotojams kylanti rizika, kai jis naudojamas kiekvienais metais tame pačiame lauke, neviršijant 850 g/ha normos; |
| --- | --- |

(11)

Komisija padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktos papildomos informacijos nepakanka, kad būtų pašalinta dėl terbutilazino metabolitų poveikio vartotojams kylanti rizika, kai jis naudojamas kiekvienais metais tame pačiame lauke, neviršijant 850 g/ha normos;

| (12) | todėl būtina ir tikslinga apriboti terbutilazino patvirtinimą, leidžiant jį naudoti tik kas trečius metus tame pačiame lauke, neviršijant 850 g/ha normos. Taip pat būtina iš dalies pakeisti didžiausią leidžiamąją atitinkamų priemaišų propazino ir simazino koncentraciją komerciniais tikslais pagamintoje techninėje medžiagoje; |
| --- | --- |

(12)

todėl būtina ir tikslinga apriboti terbutilazino patvirtinimą, leidžiant jį naudoti tik kas trečius metus tame pačiame lauke, neviršijant 850 g/ha normos. Taip pat būtina iš dalies pakeisti didžiausią leidžiamąją atitinkamų priemaišų propazino ir simazino koncentraciją komerciniais tikslais pagamintoje techninėje medžiagoje;

| (13) | todėl įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 820/2011 ir (ES) Nr. 540/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(13)

todėl įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 820/2011 ir (ES) Nr. 540/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (14) | valstybėms narėms turėtų būti skirtas laikotarpis augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra terbutilazino ir kurie neatitinka apribotų patvirtinimo sąlygų, registracijai panaikinti arba iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(14)

valstybėms narėms turėtų būti skirtas laikotarpis augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra terbutilazino ir kurie neatitinka apribotų patvirtinimo sąlygų, registracijai panaikinti arba iš dalies pakeisti;

| (15) | tais atvejais, kai valstybės narės augalų apsaugos produktams, kurių sudėtyje yra terbutilazino, pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 46 straipsnį nustato kokį nors lengvatinį laikotarpį, šis laikotarpis turėtų baigtis ne vėliau kaip per dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo; |
| --- | --- |

(15)

tais atvejais, kai valstybės narės augalų apsaugos produktams, kurių sudėtyje yra terbutilazino, pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 46 straipsnį nustato kokį nors lengvatinį laikotarpį, šis laikotarpis turėtų baigtis ne vėliau kaip per dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo;

| (16) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 820/2011 pakeitimas

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 820/2011 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.

2 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 pakeitimas

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Valstybės narės prireikus iki 2021 m. gruodžio 14 d. panaikina arba iš dalies pakeičia galiojančią augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos terbutilazino, registraciją.

4 straipsnis

Lengvatinis laikotarpis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 46 straipsnį valstybių narių nustatomas lengvatinis laikotarpis yra kuo trumpesnis ir baigiasi 2022 m. birželio 14 d.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. gegužės 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  
  2011 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 820/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką patvirtinama veiklioji medžiaga terbutilazinas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas ir Komisijos sprendimas 2008/934/EB (OL L 209, 2011 8 17, p. 18).

2

(3)  
  2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (OL L 153, 2011 6 11, p. 1).

3

(4)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

4

(5)  
  Opinion proposing harmonised classification and labelling at ES level of Terbuthylazine
  (ISO);
  N-tert-butyl-6-chloro-N’-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine EC Number:
  227–637–9 CAS Number:
  5915–41–3 CLH-O-0000001412–86–66/F.

5

Opinion proposing harmonised classification and labelling at ES level of Terbuthylazine

(ISO);

N-tert-butyl-6-chloro-N’-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine EC Number:

227–637–9 CAS Number:

5915–41–3 CLH-O-0000001412–86–66/F.

(6)  EFSA (European Food SAFEty Authority), 2016. Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for terbuthylazine in light of confirmatory data. EFSA supporting publication 2016:EN-919. p. 54.

6

European Food SAFEty Authority

Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for terbuthylazine in light of confirmatory data

supporting publication

(7)  EFSA (European Food SAFEty Authority), 2017. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted. EFSA Journal 2017;15(6):4868, 20 pp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4868

7

European Food SAFEty Authority

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted

Journal

(8)  EFSA (European Food SAFEty Authority), 2019. Conclusion on the updated peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted. EFSA Journal 2019;17(9):5817, 21 pp. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5817

8

European Food SAFEty Authority

Conclusion on the updated peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted

Journal

---

I PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 820/2011 I priedas pakeičiamas taip:

„I PRIEDAS

| Įprastas pavadinimas,
  identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas y (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbutilazinas
  CAS Nr. 5915–41–3
  CIPAC Nr. 234 | N2-tret-butil-6-chlor-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diaminas | ≥ 950 g/kg
  Šios priemaišos kelia susirūpinimą dėl toksiškumo; jų koncentracija techninėje medžiagoje neturi viršyti:






  — | propazino ne daugiau kaip 9 g/kg |

Įprastas pavadinimas,
  identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas y (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

Terbutilazinas

CAS Nr. 5915–41–3

CIPAC Nr. 234

N2-tret-butil-6-chlor-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diaminas

≥ 950 g/kg

Šios priemaišos kelia susirūpinimą dėl toksiškumo; jų koncentracija techninėje medžiagoje neturi viršyti:

—

propazino ne daugiau kaip 9 g/kg

| — | atrazino ne daugiau kaip 1 g/kg |
| --- | --- |

—

atrazino ne daugiau kaip 1 g/kg

| — | simazino ne daugiau kaip 9 g/kg |
| --- | --- |

—

simazino ne daugiau kaip 9 g/kg

2012 m. sausio 1 d.

2024 m. gruodžio 31 d.

A DALIS

Leidžiama naudoti tik kaip herbicidą.

Tame pačiame lauke naudojama ne dažniau nei vieną kartą per trejus metus, neviršijant 850 g terbutilazino vienam hektarui normos.

B DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į terbutilazino peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., o Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas atnaujino 2021 m. kovo 24 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą valstybės narės ypatingą dėmesį skiria:

| — | vartotojų rizikos, kylančios dėl terbutilazino metabolitų poveikio, vertinimui; |
| --- | --- |

—

vartotojų rizikos, kylančios dėl terbutilazino metabolitų poveikio, vertinimui;

| — | požeminio vandens apsaugai, jei veiklioji medžiaga yra naudojama regionuose, kuriuose dirvožemis ir (arba) klimatas yra jautrūs taršai; |
| --- | --- |

—

požeminio vandens apsaugai, jei veiklioji medžiaga yra naudojama regionuose, kuriuose dirvožemis ir (arba) klimatas yra jautrūs taršai;

| — | rizikai, kuri kyla žinduoliams ir sliekams. |
| --- | --- |

—

rizikai, kuri kyla žinduoliams ir sliekams.

Į naudojimo sąlygas prireikus įtraukiamos rizikos mažinimo priemonės ir prievolė vykdyti stebėsenos programas siekiant patikrinti galimą požeminio vandens užterštumą jautriose taršai zonose.

---

(1)  Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.“

1

---

II PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo B dalies 16 įrašas, skirtas terbutilazinui, pakeičiamas taip:

| Nr. | Įprastas pavadinima, identifikavimo numeriai | IUPAC pavadinimas | Grynumas  (1) | Patvirtinimo data | Patvirtinimo galiojimo pabaiga | Konkrečios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „16 | Terbutilazinas
  CAS Nr. 5915–41–3
  CIPAC Nr. 234 | N2-tret-butil-6-chlor-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diaminas | ≥ 950 g/kg
  Šios priemaišos kelia susirūpinimą dėl toksiškumo; jų koncentracija techninėje medžiagoje neturi viršyti:






  — | propazino ne daugiau kaip 9 g/kg |

Nr.

Įprastas pavadinima, identifikavimo numeriai

IUPAC pavadinimas

Grynumas  (1)

Patvirtinimo data

Patvirtinimo galiojimo pabaiga

Konkrečios nuostatos

„16

Terbutilazinas

CAS Nr. 5915–41–3

CIPAC Nr. 234

N2-tret-butil-6-chlor-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diaminas

≥ 950 g/kg

Šios priemaišos kelia susirūpinimą dėl toksiškumo; jų koncentracija techninėje medžiagoje neturi viršyti:

—

propazino ne daugiau kaip 9 g/kg

| — | atrazino ne daugiau kaip 1 g/kg |
| --- | --- |

—

atrazino ne daugiau kaip 1 g/kg

| — | simazino ne daugiau kaip 9 g/kg |
| --- | --- |

—

simazino ne daugiau kaip 9 g/kg

2012 m. sausio 1 d.

2024 m. gruodžio 31 d.

A DALIS

Leidžiama naudoti tik kaip herbicidą.

Tame pačiame lauke naudojama ne dažniau nei vieną kartą per trejus metus, neviršijant 850 g terbutilazino vienam hektarui normos.

B DALIS

Kad būtų įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 29 straipsnio 6 dalyje nurodyti vienodi principai, atsižvelgiama į terbutilazino peržiūros ataskaitos, kurią Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas baigė rengti 2011 m. birželio 17 d., o Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas atnaujino 2021 m. kovo 24 d., išvadas, ypač į jos I ir II priedėlius.

Atlikdamos šį bendrą vertinimą valstybės narės ypatingą dėmesį skiria:

| — | vartotojų rizikos, kylančios dėl terbutilazino metabolitų poveikio, vertinimui; |
| --- | --- |

—

vartotojų rizikos, kylančios dėl terbutilazino metabolitų poveikio, vertinimui;

| — | požeminio vandens apsaugai, jei veiklioji medžiaga yra naudojama regionuose, kuriuose dirvožemis ir (arba) klimatas yra jautrūs taršai; |
| --- | --- |

—

požeminio vandens apsaugai, jei veiklioji medžiaga yra naudojama regionuose, kuriuose dirvožemis ir (arba) klimatas yra jautrūs taršai;

| — | rizikai, kuri kyla žinduoliams ir sliekams. |
| --- | --- |

—

rizikai, kuri kyla žinduoliams ir sliekams.

Į naudojimo sąlygas prireikus įtraukiamos rizikos mažinimo priemonės ir prievolė vykdyti stebėsenos programas siekiant patikrinti galimą požeminio vandens užterštumą jautriose taršai zonose. “

---

(1)  Išsamesnė informacija apie veikliosios medžiagos tapatybę ir specifikaciją pateikta peržiūros ataskaitoje.

1

---

SPRENDIMAI

| 2021 5 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 183/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 5 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 183/40

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2021/825

2021 m. gegužės 20 d.

kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 240 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarybos sprendimu (ES) 2020/430 (1) nustatyta vieno mėnesio trukmės nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių (2) 12 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos nukrypti leidžianti nuostata dėl sprendimų taikyti įprastinę rašytinę procedūrą, kai tuos sprendimus priima valstybių narių Vyriausybių Nuolatinių atstovų komitetas (toliau – COREPER). Tą nukrypti leidžiančią nuostatą buvo numatyta taikyti iki 2020 m. balandžio 23 d.; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos sprendimu (ES) 2020/430 (1) nustatyta vieno mėnesio trukmės nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių (2) 12 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos nukrypti leidžianti nuostata dėl sprendimų taikyti įprastinę rašytinę procedūrą, kai tuos sprendimus priima valstybių narių Vyriausybių Nuolatinių atstovų komitetas (toliau – COREPER). Tą nukrypti leidžiančią nuostatą buvo numatyta taikyti iki 2020 m. balandžio 23 d.;

| (2) | Sprendimu (ES) 2020/430 numatyta, kad, jei tai būtų pateisinama dėl besitęsiančių išimtinių aplinkybių, Taryba tą sprendimą gali atnaujinti. 2020 m. balandžio 21 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/556 (3) pratęsė Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą tolesniam vieno mėnesio laikotarpiui, t. y. iki 2020 m. gegužės 23 d.2020 m. gegužės 20 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/702 (4) pratęsė Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą iki 2020 m. liepos 10 d.2020 m. liepos 3 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/970 (5) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2020 m. rugsėjo 10 d.2020 m. rugsėjo 4 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/1253 (6) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2020 m. lapkričio 10 d.2020 m. lapkričio 6 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/1659 (7) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. sausio 15 d.2021 m. sausio 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/26 (8) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. kovo 19 d.2021 m. kovo 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/454 (9) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. gegužės 21 d.; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu (ES) 2020/430 numatyta, kad, jei tai būtų pateisinama dėl besitęsiančių išimtinių aplinkybių, Taryba tą sprendimą gali atnaujinti. 2020 m. balandžio 21 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/556 (3) pratęsė Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą tolesniam vieno mėnesio laikotarpiui, t. y. iki 2020 m. gegužės 23 d.2020 m. gegužės 20 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/702 (4) pratęsė Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą iki 2020 m. liepos 10 d.2020 m. liepos 3 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/970 (5) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2020 m. rugsėjo 10 d.2020 m. rugsėjo 4 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/1253 (6) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2020 m. lapkričio 10 d.2020 m. lapkričio 6 d. Taryba Sprendimu (ES) 2020/1659 (7) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. sausio 15 d.2021 m. sausio 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/26 (8) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. kovo 19 d.2021 m. kovo 12 d. Taryba Sprendimu (ES) 2021/454 (9) pratęsė tą nukrypti leidžiančią nuostatą iki 2021 m. gegužės 21 d.;

| (3) | atsižvelgiant į tai, kad COVID-19 pandemijos sukeltos išimtinės aplinkybės tęsiasi, o valstybės narės tebetaiko įvairias neeilines prevencines ir izoliavimo priemones, Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios galiojimas pratęstas sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970, (ES) 2020/1253, (ES) 2020/1659, (ES) 2021/26 ir (ES) 2021/454, galiojimą būtina pratęsti tolesniam ribotam laikotarpiui iki 2021 m. liepos 16 d., |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į tai, kad COVID-19 pandemijos sukeltos išimtinės aplinkybės tęsiasi, o valstybės narės tebetaiko įvairias neeilines prevencines ir izoliavimo priemones, Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, kurios galiojimas pratęstas sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970, (ES) 2020/1253, (ES) 2020/1659, (ES) 2021/26 ir (ES) 2021/454, galiojimą būtina pratęsti tolesniam ribotam laikotarpiui iki 2021 m. liepos 16 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (ES) 2020/430 1 straipsnyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas toliau pratęsiamas iki 2021 m. liepos 16 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2021 m. gegužės 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. SANTOS SILVA

---

(1)  
  2020 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/430 dėl laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos (OL L 88I, 2020 3 24, p. 1).

1

(2)  
  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).

2

(3)  
  2020 m. balandžio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/556, kuriuo pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 128 I, 2020 4 23, p. 1).

3

(4)  
  2020 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/702, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir Sprendimu (ES) 2020/556 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 165, 2020 5 27, p. 38).

4

(5)  
  2020 m. liepos 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/970, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir sprendimais (ES) 2020/556 ir (ES) 2020/702 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 216, 2020 7 7, p. 1).

5

(6)  
  2020 m. rugsėjo 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/1253, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702 ir (ES) 2020/970 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 294, 2020 9 8, p. 1).

6

(7)  
  2020 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/1659, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970 ir (ES) 2020/1253 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 376, 2020 11 10, p. 3).

7

(8)  
  2021 m. sausio 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/26, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos ir sprendimais (ES) 2020/556, (ES) 2020/702, (ES) 2020/970, (ES) 2020/1253 ir (ES) 2020/1659 pratęstos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 11, 2021 1 14, p. 19).

8

(9)  
  2021 m. kovo 12 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/454, kuriuo toliau pratęsiamas Sprendimu (ES) 2020/430 priimtos laikinos nuo Tarybos darbo tvarkos taisyklių nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos atsižvelgiant į su kelionėmis susijusius sunkumus, kilusius Sąjungoje dėl COVID-19 pandemijos, galiojimas (OL L 89, 2021 3 16, p. 15).

9

---