# Úřední věstník L 189/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 189 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6428. května 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 189

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6428. května 2021

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/818 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2021–2027) a zrušuje nařízení (EU) č. 1295/2013 (
  1
  ) | 34 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 22021/819 ze dne 20. května 2021 o Evropském inovačním a technologickém institutu (přepracované znění) (
  1
  ) | 61 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/820 ze dne 20. května 2021 o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027: Podpora talentu a kapacity pro inovace v Evropě a o zrušení rozhodnutí č. 1312/2013/EU (
  1
  ) | 91 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/818 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2021–2027) a zrušuje nařízení (EU) č. 1295/2013 (
  1
  )

1

34

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 22021/819 ze dne 20. května 2021 o Evropském inovačním a technologickém institutu (přepracované znění) (
  1
  )

1

61

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/820 ze dne 20. května 2021 o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027: Podpora talentu a kapacity pro inovace v Evropě a o zrušení rozhodnutí č. 1312/2013/EU (
  1
  )

1

91

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 28.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 189/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/817

ze dne 20. května 2021,

kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 165 odst. 4 a čl. 166 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Investice do vzdělávací mobility pro všechny, bez ohledu na původ a prostředky, a do spolupráce a rozvoje inovativní politiky v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu mají klíčový význam pro budování inkluzivních, soudržných a odolných společností a pro zachování konkurenceschopnosti Unie, tím spíše v kontextu rychlých a výrazných změn plynoucích z technologické revoluce a globalizace. Navíc takovéto investice přispívají k posílení evropské identity a evropských hodnot a k demokratičtější Unii. |
| --- | --- |

(1)

Investice do vzdělávací mobility pro všechny, bez ohledu na původ a prostředky, a do spolupráce a rozvoje inovativní politiky v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu mají klíčový význam pro budování inkluzivních, soudržných a odolných společností a pro zachování konkurenceschopnosti Unie, tím spíše v kontextu rychlých a výrazných změn plynoucích z technologické revoluce a globalizace. Navíc takovéto investice přispívají k posílení evropské identity a evropských hodnot a k demokratičtější Unii.

| (2) | Ve svém sdělení ze dne 14. listopadu 2017 nazvaném „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ představila Komise svou vizi, že bude usilovat o to, aby byl do roku 2025 vytvořen Evropský prostor vzdělávání, který by nebyl omezen hranicemi. Uvedené sdělení představuje vizi Unie, v níž by se stal samozřejmostí studijní či vzdělávací pobyt v jakékoli formě či v jakémkoli rámci v jiném členském státě, ve které by bylo pravidlem, že lidé kromě své mateřštiny ovládají ještě dva další jazyky, a ve které by lidi pojil silný pocit identity Evropanů, s vědomím evropského kulturního dědictví i evropské rozmanitosti. V této souvislosti Komise zdůraznila potřebu posílit osvědčený program Erasmus+ ve všech kategoriích studujících, na které se již vztahuje, s cílem oslovit i studující s omezenými příležitostmi. |
| --- | --- |

(2)

Ve svém sdělení ze dne 14. listopadu 2017 nazvaném „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ představila Komise svou vizi, že bude usilovat o to, aby byl do roku 2025 vytvořen Evropský prostor vzdělávání, který by nebyl omezen hranicemi. Uvedené sdělení představuje vizi Unie, v níž by se stal samozřejmostí studijní či vzdělávací pobyt v jakékoli formě či v jakémkoli rámci v jiném členském státě, ve které by bylo pravidlem, že lidé kromě své mateřštiny ovládají ještě dva další jazyky, a ve které by lidi pojil silný pocit identity Evropanů, s vědomím evropského kulturního dědictví i evropské rozmanitosti. V této souvislosti Komise zdůraznila potřebu posílit osvědčený program Erasmus+ ve všech kategoriích studujících, na které se již vztahuje, s cílem oslovit i studující s omezenými příležitostmi.

| (3) | Význam vzdělávání, odborné přípravy a mládeže pro budoucnost Unie se odráží ve sdělení Komise ze dne 14. února 2018 nazvaném „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“. Toto sdělení zdůrazňuje potřebu dostát závazkům, které členské státy učinily na sociálním summitu na podporu spravedlivých pracovních míst a růstu v Göteborgu dne 17. listopadu 2017, mimo jiné úplným provedením evropského pilíře sociálních práv, který byl slavnostně vyhlášen a podepsán Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017 (4) a jeho zásady 1 týkající se všeobecného a odborného vzdělávání a celoživotního učení. Uvedené sdělení kladlo důraz na to, že je nutné zintenzivnit mobilitu a výměny, mimo jiné prostřednictvím značně posíleného, inkluzivního a rozšířeného programu Erasmus+, k čemuž vyzvala Evropská rada ve svých závěrech ze dne 14. prosince 2017. |
| --- | --- |

(3)

Význam vzdělávání, odborné přípravy a mládeže pro budoucnost Unie se odráží ve sdělení Komise ze dne 14. února 2018 nazvaném „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“. Toto sdělení zdůrazňuje potřebu dostát závazkům, které členské státy učinily na sociálním summitu na podporu spravedlivých pracovních míst a růstu v Göteborgu dne 17. listopadu 2017, mimo jiné úplným provedením evropského pilíře sociálních práv, který byl slavnostně vyhlášen a podepsán Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017 (4) a jeho zásady 1 týkající se všeobecného a odborného vzdělávání a celoživotního učení. Uvedené sdělení kladlo důraz na to, že je nutné zintenzivnit mobilitu a výměny, mimo jiné prostřednictvím značně posíleného, inkluzivního a rozšířeného programu Erasmus+, k čemuž vyzvala Evropská rada ve svých závěrech ze dne 14. prosince 2017.

| (4) | Zásada 1 evropského pilíře sociálních práv stanoví, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se plně života společnosti a úspěšně zvládat přechody na trhu práce. V evropském pilíři sociálních práv je rovněž jasně uvedena důležitost kvalitního vzdělávání a péče v raném dětství a potřeba zajistit rovné příležitosti pro všechny. |
| --- | --- |

(4)

Zásada 1 evropského pilíře sociálních práv stanoví, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se plně života společnosti a úspěšně zvládat přechody na trhu práce. V evropském pilíři sociálních práv je rovněž jasně uvedena důležitost kvalitního vzdělávání a péče v raném dětství a potřeba zajistit rovné příležitosti pro všechny.

| (5) | V Bratislavském prohlášení podepsaném dne 16. září 2016 zdůraznili vedoucí představitelé 27 členských států odhodlání poskytnout mladým lidem lepší příležitosti. V Římském prohlášení podepsaném dne 25. března 2017 se vedoucí představitelé 27 členských států a Evropské rady, Evropského parlamentu a Komise zavázali, že budou usilovat o Unii, kde mladí lidé dostávají nejlepší vzdělání a odbornou přípravu a mohou studovat a nalézat uplatnění po celém kontinentu a která chrání naše kulturní dědictví a propaguje kulturní rozmanitost. |
| --- | --- |

(5)

V Bratislavském prohlášení podepsaném dne 16. září 2016 zdůraznili vedoucí představitelé 27 členských států odhodlání poskytnout mladým lidem lepší příležitosti. V Římském prohlášení podepsaném dne 25. března 2017 se vedoucí představitelé 27 členských států a Evropské rady, Evropského parlamentu a Komise zavázali, že budou usilovat o Unii, kde mladí lidé dostávají nejlepší vzdělání a odbornou přípravu a mohou studovat a nalézat uplatnění po celém kontinentu a která chrání naše kulturní dědictví a propaguje kulturní rozmanitost.

| (6) | Zpráva Komise ze dne 31. ledna 2018 o hodnocení programu Erasmus+ na období 2014–2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (5) (dále jen „program na období 2014–2020“), v polovině období potvrdila, že vytvoření jednotného programu v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu vedlo k významnému zjednodušení, racionalizaci a synergiím při řízení uvedeného programu, avšak došla k závěru, že je zapotřebí dalšího zlepšení pro upevnění vysoké efektivity dosažené v programu na období 2014–2020. V rámci konzultací k tomuto hodnocení a k budoucímu programu členské státy a zúčastněné strany důrazně vyzývaly k pokračování programu Erasmus+ ve stávajícím rozsahu, struktuře i mechanismech provádění, přičemž požadovaly řadu zlepšení, například aby byl program Erasmus+ inkluzivnější, jednodušší a zvladatelnější pro příjemce. Členské státy a zúčastněné strany rovněž zdůraznily svou plnou podporu tomu, aby program Erasmus+ zůstal ucelený a opíral se o koncepci celoživotního učení. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 2. února 2017 o provádění programu Erasmus+ (6) uvítal integrovanou strukturu programu na období 2014–2040 a vyzval Komisi, aby plně využila dimenzi celoživotního učení uvedeného programu tím, že se v programu Erasmus+ posílí a podpoří meziodvětvová spolupráce. Členské státy a zúčastněné strany rovněž zdůraznily potřebu dále posílit mezinárodní rozměr programu Erasmus+. |
| --- | --- |

(6)

Zpráva Komise ze dne 31. ledna 2018 o hodnocení programu Erasmus+ na období 2014–2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (5) (dále jen „program na období 2014–2020“), v polovině období potvrdila, že vytvoření jednotného programu v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu vedlo k významnému zjednodušení, racionalizaci a synergiím při řízení uvedeného programu, avšak došla k závěru, že je zapotřebí dalšího zlepšení pro upevnění vysoké efektivity dosažené v programu na období 2014–2020. V rámci konzultací k tomuto hodnocení a k budoucímu programu členské státy a zúčastněné strany důrazně vyzývaly k pokračování programu Erasmus+ ve stávajícím rozsahu, struktuře i mechanismech provádění, přičemž požadovaly řadu zlepšení, například aby byl program Erasmus+ inkluzivnější, jednodušší a zvladatelnější pro příjemce. Členské státy a zúčastněné strany rovněž zdůraznily svou plnou podporu tomu, aby program Erasmus+ zůstal ucelený a opíral se o koncepci celoživotního učení. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 2. února 2017 o provádění programu Erasmus+ (6) uvítal integrovanou strukturu programu na období 2014–2040 a vyzval Komisi, aby plně využila dimenzi celoživotního učení uvedeného programu tím, že se v programu Erasmus+ posílí a podpoří meziodvětvová spolupráce. Členské státy a zúčastněné strany rovněž zdůraznily potřebu dále posílit mezinárodní rozměr programu Erasmus+.

| (7) | Otevřená veřejná konzultace 2018 týkající se financování Unie v oblasti hodnot a mobility potvrdila klíčová zjištění zprávy o hodnocení programu na období 2014–2020 v polovině období a zdůraznila potřebu toho, aby budoucí program byl inkluzivnější a i nadále se zaměřoval na priority týkající se modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy a na posílení priorit v oblasti podpory evropské identity, aktivního občanství a účasti na demokratickém životě. |
| --- | --- |

(7)

Otevřená veřejná konzultace 2018 týkající se financování Unie v oblasti hodnot a mobility potvrdila klíčová zjištění zprávy o hodnocení programu na období 2014–2020 v polovině období a zdůraznila potřebu toho, aby budoucí program byl inkluzivnější a i nadále se zaměřoval na priority týkající se modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy a na posílení priorit v oblasti podpory evropské identity, aktivního občanství a účasti na demokratickém životě.

| (8) | Ve svém sdělení ze dne 2. května 2018 nazvaném „Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání: víceletý finanční rámec na období 2021–2027“ Komise vyzvala, aby se více investovalo do lidí a aby se v příštím finančním rámci kladl větší důraz na „mládež“. V tomto sdělení Komise uznala, že program Erasmus+ je jedním z nejviditelnějších úspěchů Unie. Ve svém sdělení ze dne 27. května 2020 nazvaném „Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení“, Komise uznala úlohu programu Erasmus+ při zvyšování odolnosti Unie a při řešení socioekonomických výzev. Potvrdila rovněž, že je odhodlána program výrazně posílit. To by umožnilo výjezd do jiné země za účelem vzdělávání nebo výkonu práce většímu počtu lidí a umožnilo programu zaměřit se na inkluzivnost a oslovení většího počtu osob s omezenými příležitostmi. |
| --- | --- |

(8)

Ve svém sdělení ze dne 2. května 2018 nazvaném „Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání: víceletý finanční rámec na období 2021–2027“ Komise vyzvala, aby se více investovalo do lidí a aby se v příštím finančním rámci kladl větší důraz na „mládež“. V tomto sdělení Komise uznala, že program Erasmus+ je jedním z nejviditelnějších úspěchů Unie. Ve svém sdělení ze dne 27. května 2020 nazvaném „Rozpočet EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení“, Komise uznala úlohu programu Erasmus+ při zvyšování odolnosti Unie a při řešení socioekonomických výzev. Potvrdila rovněž, že je odhodlána program výrazně posílit. To by umožnilo výjezd do jiné země za účelem vzdělávání nebo výkonu práce většímu počtu lidí a umožnilo programu zaměřit se na inkluzivnost a oslovení většího počtu osob s omezenými příležitostmi.

| (9) | V této souvislosti je nutné zavést Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, mládež a sport (dále jen „program“), který je pokračovatelem programu na období 2014–2020. Měla by být prohloubena ucelená povaha programu na období 2014–2020 týkající se učení ve všech kontextech, totiž formálního, neformálního i informálního, a ve všech obdobích života za účelem posílení flexibilních způsobů učení, čímž se lidem umožní získat a rozvíjet znalosti, dovednosti a kompetence nezbytné pro jejich rozvoj jako jednotlivců, pro zvládání výzev a pro co nejlepší využití příležitostí 21. století. |
| --- | --- |

(9)

V této souvislosti je nutné zavést Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, mládež a sport (dále jen „program“), který je pokračovatelem programu na období 2014–2020. Měla by být prohloubena ucelená povaha programu na období 2014–2020 týkající se učení ve všech kontextech, totiž formálního, neformálního i informálního, a ve všech obdobích života za účelem posílení flexibilních způsobů učení, čímž se lidem umožní získat a rozvíjet znalosti, dovednosti a kompetence nezbytné pro jejich rozvoj jako jednotlivců, pro zvládání výzev a pro co nejlepší využití příležitostí 21. století.

| (10) | Program by měl být zaveden na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období let 2021 až 2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (7) (dále jen „víceletý finanční rámec na období 2021–2027“). |
| --- | --- |

(10)

Program by měl být zaveden na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období let 2021 až 2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (7) (dále jen „víceletý finanční rámec na období 2021–2027“).

| (11) | Program by měl být koncipován tak, aby ještě více přispíval k naplňování politických cílů a priorit Unie v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu. Zásadní význam pro zvládání různých změn, jimž budou lidé v průběhu svého života vystaveni, má soudržný přístup k celoživotnímu učení. Tento přístup by měl být podporován účinnou meziodvětvovou spoluprací. Program tento přístup dále rozvine, a tím by měl zachovávat úzký vztah s celkovým strategickým rámcem pro politickou spolupráci Unie v oblastech vzdělávání a odborné přípravy a mládeže, včetně politické agendy pro školy, vysokoškolské vzdělávání, odborné vzdělávání a přípravu a vzdělávání dospělých, a zároveň by měl posílit a rozvíjet nové synergie s dalšími souvisejícími programy a oblastmi politiky Unie. |
| --- | --- |

(11)

Program by měl být koncipován tak, aby ještě více přispíval k naplňování politických cílů a priorit Unie v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu. Zásadní význam pro zvládání různých změn, jimž budou lidé v průběhu svého života vystaveni, má soudržný přístup k celoživotnímu učení. Tento přístup by měl být podporován účinnou meziodvětvovou spoluprací. Program tento přístup dále rozvine, a tím by měl zachovávat úzký vztah s celkovým strategickým rámcem pro politickou spolupráci Unie v oblastech vzdělávání a odborné přípravy a mládeže, včetně politické agendy pro školy, vysokoškolské vzdělávání, odborné vzdělávání a přípravu a vzdělávání dospělých, a zároveň by měl posílit a rozvíjet nové synergie s dalšími souvisejícími programy a oblastmi politiky Unie.

| (12) | Program je klíčovou složkou vytváření Evropského prostoru vzdělávání. V návaznosti na sdělení ze dne 14. listopadu 2017 nazvané „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ Komise ve sdělení ze dne 30. září 2020 o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 připomněla, že program Erasmus+ má i nadále zásadní význam pro dosažení cílů v oblastech kvalitního a inkluzivního vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení a pro přípravu Unie na zvládnutí digitální a ekologické transformace. Program by měl být vybaven tak, aby přispíval k nástupci strategického rámce pro evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a aktualizované Evropské agendě dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost, zavedené ve sdělení Komise ze dne 1. července 2020, se společným důrazem na strategický význam dovedností, klíčových kompetencí a znalostí pro udržení pracovních míst a podporu růstu, konkurenceschopnosti, inovací a sociální soudržnosti v souladu s doporučením Rady ze dne 22. května 2018 (8). Program by měl přispívat k naplňování akčního plánu digitálního vzdělávání, zavedeného ve sdělení Komise ze dne 30. září 2020 nazvaného „Akční plán digitálního vzdělávání 2021–2027 Nové nastavení vzdělávání a odborné přípravy pro digitální věk“. Program by měl reagovat na nezbytnou digitální transformaci vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu. Měl by rovněž podporovat členské státy při plnění cílů stanovených v pařížském prohlášení ze dne 17. března 2015 o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání. |
| --- | --- |

(12)

Program je klíčovou složkou vytváření Evropského prostoru vzdělávání. V návaznosti na sdělení ze dne 14. listopadu 2017 nazvané „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ Komise ve sdělení ze dne 30. září 2020 o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 připomněla, že program Erasmus+ má i nadále zásadní význam pro dosažení cílů v oblastech kvalitního a inkluzivního vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení a pro přípravu Unie na zvládnutí digitální a ekologické transformace. Program by měl být vybaven tak, aby přispíval k nástupci strategického rámce pro evropskou spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a aktualizované Evropské agendě dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost, zavedené ve sdělení Komise ze dne 1. července 2020, se společným důrazem na strategický význam dovedností, klíčových kompetencí a znalostí pro udržení pracovních míst a podporu růstu, konkurenceschopnosti, inovací a sociální soudržnosti v souladu s doporučením Rady ze dne 22. května 2018 (8). Program by měl přispívat k naplňování akčního plánu digitálního vzdělávání, zavedeného ve sdělení Komise ze dne 30. září 2020 nazvaného „Akční plán digitálního vzdělávání 2021–2027 Nové nastavení vzdělávání a odborné přípravy pro digitální věk“. Program by měl reagovat na nezbytnou digitální transformaci vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu. Měl by rovněž podporovat členské státy při plnění cílů stanovených v pařížském prohlášení ze dne 17. března 2015 o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání.

| (13) | V souladu se strategií Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 (9), která je rámcem pro evropskou spolupráci v oblasti mládeže na období 2019–2027 a která vychází ze sdělení Komise ze dne 22. května 2018 nazvaného „Zapojovat, propojovat a posilovat mladé lidi: nová strategie EU pro mládež“, by měl program podporovat vysoce kvalitní práci s mládeží, nástroje a systémy pro odbornou přípravu pracovníků s mládeží, validaci neformálního a informálního učení a kvalitní přístupy k posílení postavení mládežnických organizací. Program by měl podporovat inkluzivní a široký dialog EU s mládeží, jehož priority vycházejí z potřeb mladých lidí. |
| --- | --- |

(13)

V souladu se strategií Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 (9), která je rámcem pro evropskou spolupráci v oblasti mládeže na období 2019–2027 a která vychází ze sdělení Komise ze dne 22. května 2018 nazvaného „Zapojovat, propojovat a posilovat mladé lidi: nová strategie EU pro mládež“, by měl program podporovat vysoce kvalitní práci s mládeží, nástroje a systémy pro odbornou přípravu pracovníků s mládeží, validaci neformálního a informálního učení a kvalitní přístupy k posílení postavení mládežnických organizací. Program by měl podporovat inkluzivní a široký dialog EU s mládeží, jehož priority vycházejí z potřeb mladých lidí.

| (14) | Program by měl zohledňovat příslušný pracovní plán Evropské unie pro sport, který je rámcem pro spolupráci na úrovni Unie v oblasti sportu. Příslušný pracovní plán Evropské unie pro sport a akce podporované v rámci programu v oblasti sportu by měly být soudržné a komplementární. Je třeba se zaměřit zvláště na sport na základní úrovni, a to s ohledem na důležitou úlohu, kterou sport plní z hlediska podpory pohybové aktivity a zdravého životního stylu, mezilidských vztahů, sociálního začleňování a rovnosti. Program by měl podporovat akce zaměřené na vzdělávací mobilitu pracovníků v oblasti sportu, především na základní úrovni. Pracovníci v oblasti sportu na jiné než základní úrovni, včetně těch, kteří se věnují dvojí kariéře ve sportu i mimo oblast sportu, mohou rovněž posílit dopad učení a předávání znalostí pro pracovníky a organizace v oblasti sportu na základní úrovni. V rámci programu by proto mělo být možné podporovat možnosti vzdělávací mobility pro pracovníky v oblasti sportu na jiné než základní úrovni v případě, že jejich účast může být přínosná pro sport na základní úrovni. Program by měl přispívat k podpoře společných evropských hodnot prostřednictvím sportu, řádné správy sportu, integrity ve sportu, udržitelného rozvoje, jakož i vzdělávání, odborné přípravy a dovedností ve sportu a prostřednictvím sportu. Neziskové sportovní akce podporované z programu by měly dosahovat evropského rozměru a dopadu. |
| --- | --- |

(14)

Program by měl zohledňovat příslušný pracovní plán Evropské unie pro sport, který je rámcem pro spolupráci na úrovni Unie v oblasti sportu. Příslušný pracovní plán Evropské unie pro sport a akce podporované v rámci programu v oblasti sportu by měly být soudržné a komplementární. Je třeba se zaměřit zvláště na sport na základní úrovni, a to s ohledem na důležitou úlohu, kterou sport plní z hlediska podpory pohybové aktivity a zdravého životního stylu, mezilidských vztahů, sociálního začleňování a rovnosti. Program by měl podporovat akce zaměřené na vzdělávací mobilitu pracovníků v oblasti sportu, především na základní úrovni. Pracovníci v oblasti sportu na jiné než základní úrovni, včetně těch, kteří se věnují dvojí kariéře ve sportu i mimo oblast sportu, mohou rovněž posílit dopad učení a předávání znalostí pro pracovníky a organizace v oblasti sportu na základní úrovni. V rámci programu by proto mělo být možné podporovat možnosti vzdělávací mobility pro pracovníky v oblasti sportu na jiné než základní úrovni v případě, že jejich účast může být přínosná pro sport na základní úrovni. Program by měl přispívat k podpoře společných evropských hodnot prostřednictvím sportu, řádné správy sportu, integrity ve sportu, udržitelného rozvoje, jakož i vzdělávání, odborné přípravy a dovedností ve sportu a prostřednictvím sportu. Neziskové sportovní akce podporované z programu by měly dosahovat evropského rozměru a dopadu.

| (15) | Program by měl umožnit podporu jakéhokoli studijního oboru, a zejména by měl přispívat k posilování inovační kapacity Unie prostřednictvím podpory činností, které pomáhají lidem rozvíjet znalosti, dovednosti, kompetence a postoje, jež potřebují v progresivních studijních oborech nebo oblastech, jako jsou přírodní vědy, technologie, inženýrství, umění a matematika (STEAM), změna klimatu, ochrana životního prostředí, udržitelný rozvoj, čistá energie, umělá inteligence, robotika, datová analýza, design a architektura a digitální a mediální gramotnost. Inovace lze podporovat prostřednictvím veškerých akcí v oblasti vzdělávací mobility a spolupráce, bez ohledu na to, zda jsou řízeny přímo či nepřímo. |
| --- | --- |

(15)

Program by měl umožnit podporu jakéhokoli studijního oboru, a zejména by měl přispívat k posilování inovační kapacity Unie prostřednictvím podpory činností, které pomáhají lidem rozvíjet znalosti, dovednosti, kompetence a postoje, jež potřebují v progresivních studijních oborech nebo oblastech, jako jsou přírodní vědy, technologie, inženýrství, umění a matematika (STEAM), změna klimatu, ochrana životního prostředí, udržitelný rozvoj, čistá energie, umělá inteligence, robotika, datová analýza, design a architektura a digitální a mediální gramotnost. Inovace lze podporovat prostřednictvím veškerých akcí v oblasti vzdělávací mobility a spolupráce, bez ohledu na to, zda jsou řízeny přímo či nepřímo.

| (16) | Synergie s programem Horizont Evropa, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (10) (dále jen „Horizont Evropa“), by měla zajistit, aby kombinované zdroje z programu a z Horizontu Evropa byly využívány na podporu činností zaměřených na posílení a modernizaci institucí vysokoškolského vzdělávání v Evropě. Horizont Evropa bude ve vhodných případech doplňovat podporu z programu pro iniciativu „Evropské univerzity“ v rámci rozvoje nových společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace. Synergie s Horizontem Evropa pomůže posílit integraci vzdělávání a výzkumu, především ve vysokoškolských institucích. |
| --- | --- |

(16)

Synergie s programem Horizont Evropa, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (10) (dále jen „Horizont Evropa“), by měla zajistit, aby kombinované zdroje z programu a z Horizontu Evropa byly využívány na podporu činností zaměřených na posílení a modernizaci institucí vysokoškolského vzdělávání v Evropě. Horizont Evropa bude ve vhodných případech doplňovat podporu z programu pro iniciativu „Evropské univerzity“ v rámci rozvoje nových společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií pro vzdělávání, výzkum a inovace. Synergie s Horizontem Evropa pomůže posílit integraci vzdělávání a výzkumu, především ve vysokoškolských institucích.

| (17) | Nové a vznikající technologie skýtají významné příležitosti pro učení a výměnu a během pandemie COVID-19 se ukázaly jako obzvláště důležité. Kromě fyzické vzdělávací mobility, která zůstává ústřední akcí programu, by měly být podporovány virtuální formáty, jako je virtuální učení, s cílem doplnit nebo podpořit fyzickou vzdělávací mobilitu, poskytnout smysluplné vzdělávací příležitosti těm, kteří se nemohou fyzicky přemístit do jiné země, než je země jejich pobytu, nebo s cílem podporovat výměny prostřednictvím inovativních forem učení. V relevantních případech by měla být v rámci programu podporována virtuální spolupráce. Komise by měla zajistit, aby tam, kde je to možné a vhodné, byly nástroje virtuálního učení vypracované v rámci programu zpřístupněny širší veřejnosti. |
| --- | --- |

(17)

Nové a vznikající technologie skýtají významné příležitosti pro učení a výměnu a během pandemie COVID-19 se ukázaly jako obzvláště důležité. Kromě fyzické vzdělávací mobility, která zůstává ústřední akcí programu, by měly být podporovány virtuální formáty, jako je virtuální učení, s cílem doplnit nebo podpořit fyzickou vzdělávací mobilitu, poskytnout smysluplné vzdělávací příležitosti těm, kteří se nemohou fyzicky přemístit do jiné země, než je země jejich pobytu, nebo s cílem podporovat výměny prostřednictvím inovativních forem učení. V relevantních případech by měla být v rámci programu podporována virtuální spolupráce. Komise by měla zajistit, aby tam, kde je to možné a vhodné, byly nástroje virtuálního učení vypracované v rámci programu zpřístupněny širší veřejnosti.

| (18) | Při naplňování svých cílů by měl být program inkluzivnější tím, že zvýší účast osob s omezenými příležitostmi. Ke zvýšení účasti těchto osob v programu by mohla přispět řada opatření, včetně lepšího a cílenějšího zaměření na tyto osoby, komunikace, poradenství a pomoci, zjednodušených postupů, flexibilnějších forem vzdělávací mobility a posílení spolupráce s malými organizacemi, zejména nově zapojenými a základními komunitními organizacemi, které přímo pracují se znevýhodněnými studujícími všech věkových kategorií. Je důležité vzít na vědomí, že nízká úroveň účasti u osob s omezenými příležitostmi má různé příčiny a závisí na různých faktorech. Proto by v celounijním rámci těchto opatření zaměřených na zvýšení účasti osob s omezenými příležitostmi měly být vypracovány akční plány pro začleňování, které by měly být uzpůsobeny cílovým skupinám a konkrétním okolnostem v každém členském státě. |
| --- | --- |

(18)

Při naplňování svých cílů by měl být program inkluzivnější tím, že zvýší účast osob s omezenými příležitostmi. Ke zvýšení účasti těchto osob v programu by mohla přispět řada opatření, včetně lepšího a cílenějšího zaměření na tyto osoby, komunikace, poradenství a pomoci, zjednodušených postupů, flexibilnějších forem vzdělávací mobility a posílení spolupráce s malými organizacemi, zejména nově zapojenými a základními komunitními organizacemi, které přímo pracují se znevýhodněnými studujícími všech věkových kategorií. Je důležité vzít na vědomí, že nízká úroveň účasti u osob s omezenými příležitostmi má různé příčiny a závisí na různých faktorech. Proto by v celounijním rámci těchto opatření zaměřených na zvýšení účasti osob s omezenými příležitostmi měly být vypracovány akční plány pro začleňování, které by měly být uzpůsobeny cílovým skupinám a konkrétním okolnostem v každém členském státě.

| (19) | V některých případech je u osob s omezenými příležitostmi méně pravděpodobné, že se programu zúčastní, a to z finančních důvodů – ať již vzhledem k jejich ekonomické situaci, nebo k vyšším nákladům na účast spojeným s jejich specifickou situací, jak je tomu často u osob se zdravotním postižením. V takových případech by mohla být jejich účast usnadněna prostřednictvím cílené finanční podpory. Komise by proto měla zajistit, aby tato finanční podpůrná opatření byla zavedena, mimo jiné prostřednictvím případných úprav grantů na vnitrostátní úrovni. Dodatečné náklady související s opatřeními k usnadnění začleňování by neměly být důvodem pro zamítnutí žádosti. |
| --- | --- |

(19)

V některých případech je u osob s omezenými příležitostmi méně pravděpodobné, že se programu zúčastní, a to z finančních důvodů – ať již vzhledem k jejich ekonomické situaci, nebo k vyšším nákladům na účast spojeným s jejich specifickou situací, jak je tomu často u osob se zdravotním postižením. V takových případech by mohla být jejich účast usnadněna prostřednictvím cílené finanční podpory. Komise by proto měla zajistit, aby tato finanční podpůrná opatření byla zavedena, mimo jiné prostřednictvím případných úprav grantů na vnitrostátní úrovni. Dodatečné náklady související s opatřeními k usnadnění začleňování by neměly být důvodem pro zamítnutí žádosti.

| (20) | Aby byl program přístupnější pro nově zapojené organizace a pro organizace s menší administrativní kapacitou a aby byl lépe zvládnutelný pro příjemce, měla by být přijata řada opatření ke zjednodušení postupů programu na úrovni provádění. V tomto ohledu by systémy informačních technologií v rámci programu měly být uživatelsky přívětivé a měly by poskytovat jednoduchý přístup k příležitostem, které program nabízí. Obdobně by měly být postupy zavedené za účelem provádění programu jednotné a jednoduché a měly by je doprovázet vysoce kvalitní podpůrná opatření a informace. Za tímto účelem by měly být pořádány pravidelné schůzky sítě národních agentur. |
| --- | --- |

(20)

Aby byl program přístupnější pro nově zapojené organizace a pro organizace s menší administrativní kapacitou a aby byl lépe zvládnutelný pro příjemce, měla by být přijata řada opatření ke zjednodušení postupů programu na úrovni provádění. V tomto ohledu by systémy informačních technologií v rámci programu měly být uživatelsky přívětivé a měly by poskytovat jednoduchý přístup k příležitostem, které program nabízí. Obdobně by měly být postupy zavedené za účelem provádění programu jednotné a jednoduché a měly by je doprovázet vysoce kvalitní podpůrná opatření a informace. Za tímto účelem by měly být pořádány pravidelné schůzky sítě národních agentur.

| (21) | Ve svém sdělení ze dne 14. listopadu 2017 nazvaném „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ Komise zdůraznila ústřední úlohu, kterou vzdělávání, kultura a sport hrají při podpoře aktivního občanství a společných hodnot mezi nejmladší generací. Posilování evropské identity a podpora aktivní účasti jednotlivců a občanské společnosti na demokratických procesech je pro budoucnost Evropy a demokratických společností klíčovým prvkem. K posílení této evropské identity v celé její rozmanitosti přispívají výjezdy do zahraničí za účelem studia, učení, odborného vzdělávání a práce nebo účasti na činnostech v oblasti mládeže a sportu. Posilují pocit sounáležitosti ke kulturnímu společenství a podporují mezikulturní učení, kritické myšlení a aktivní občanství u osob všech věkových kategorií. Účastníci činností v oblasti vzdělávací mobility by se měli zapojit do svých místních společenství i do místních společenství v hostitelské zemi s cílem sdílet své zkušenosti. V rámci programu by měly být podporovány činnosti, které souvisejí s posilováním všech aspektů kreativity v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže a se zlepšováním jednotlivých klíčových kompetencí. |
| --- | --- |

(21)

Ve svém sdělení ze dne 14. listopadu 2017 nazvaném „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ Komise zdůraznila ústřední úlohu, kterou vzdělávání, kultura a sport hrají při podpoře aktivního občanství a společných hodnot mezi nejmladší generací. Posilování evropské identity a podpora aktivní účasti jednotlivců a občanské společnosti na demokratických procesech je pro budoucnost Evropy a demokratických společností klíčovým prvkem. K posílení této evropské identity v celé její rozmanitosti přispívají výjezdy do zahraničí za účelem studia, učení, odborného vzdělávání a práce nebo účasti na činnostech v oblasti mládeže a sportu. Posilují pocit sounáležitosti ke kulturnímu společenství a podporují mezikulturní učení, kritické myšlení a aktivní občanství u osob všech věkových kategorií. Účastníci činností v oblasti vzdělávací mobility by se měli zapojit do svých místních společenství i do místních společenství v hostitelské zemi s cílem sdílet své zkušenosti. V rámci programu by měly být podporovány činnosti, které souvisejí s posilováním všech aspektů kreativity v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže a se zlepšováním jednotlivých klíčových kompetencí.

| (22) | Program by měl podporovat pouze akce a činnosti, které představují potenciální evropskou přidanou hodnotu. Pojem evropská přidaná hodnota má být chápán široce a lze jej prokázat různými způsoby, například pokud mají akce nebo činnosti nadnárodní povahu, zejména s ohledem na vzdělávací mobilitu a spolupráci, jejichž cílem je dosáhnout udržitelného systémového dopadu, doplňují nebo posilují synergie s jinými programy a politikami na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni nebo přispívají k účinnému využívání nástrojů Unie pro transparentnost a uznávání. |
| --- | --- |

(22)

Program by měl podporovat pouze akce a činnosti, které představují potenciální evropskou přidanou hodnotu. Pojem evropská přidaná hodnota má být chápán široce a lze jej prokázat různými způsoby, například pokud mají akce nebo činnosti nadnárodní povahu, zejména s ohledem na vzdělávací mobilitu a spolupráci, jejichž cílem je dosáhnout udržitelného systémového dopadu, doplňují nebo posilují synergie s jinými programy a politikami na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni nebo přispívají k účinnému využívání nástrojů Unie pro transparentnost a uznávání.

| (23) | Mezinárodní rozměr programu by měl být posílen a měl by se zaměřit na nabízení více příležitostí pro vzdělávací mobilitu, spolupráci a politický dialog se třetími zeměmi, které nejsou přidruženy k programu. V návaznosti na úspěšné provádění mezinárodních činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání a mládeže v rámci předchozích programů v oblastech vzdělávání a odborné přípravy a mládeže by měly být mezinárodní činnosti v oblasti vzdělávací mobility rozšířeny i do dalších sektorů, jako jsou odborné vzdělávání, odborná příprava a sport. K zajištění většího dopadu těchto činností je nutné posílit synergické působení mezi programem a nástroji Unie pro vnější činnost, jako je Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa,mění a zrušuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU a zrušují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009, a Nástroj předvstupní pomoci (IPA III), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj předvstupní pomoci (NPP III). Nástroje Unie pro vnější činnost by se měly zaměřit na zvýšení příležitostí zejména pro jednotlivce a organizace ze třetích zemí, které nejsou přidruženy k programu, a podporovat především budování kapacit v těchto zemích, rozvoj dovedností a mezilidské kontakty a zároveň nabízet více příležitostí pro spolupráci, vzdělávací mobilitu a politický dialog. |
| --- | --- |

(23)

Mezinárodní rozměr programu by měl být posílen a měl by se zaměřit na nabízení více příležitostí pro vzdělávací mobilitu, spolupráci a politický dialog se třetími zeměmi, které nejsou přidruženy k programu. V návaznosti na úspěšné provádění mezinárodních činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání a mládeže v rámci předchozích programů v oblastech vzdělávání a odborné přípravy a mládeže by měly být mezinárodní činnosti v oblasti vzdělávací mobility rozšířeny i do dalších sektorů, jako jsou odborné vzdělávání, odborná příprava a sport. K zajištění většího dopadu těchto činností je nutné posílit synergické působení mezi programem a nástroji Unie pro vnější činnost, jako je Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa,mění a zrušuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU a zrušují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009, a Nástroj předvstupní pomoci (IPA III), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj předvstupní pomoci (NPP III). Nástroje Unie pro vnější činnost by se měly zaměřit na zvýšení příležitostí zejména pro jednotlivce a organizace ze třetích zemí, které nejsou přidruženy k programu, a podporovat především budování kapacit v těchto zemích, rozvoj dovedností a mezilidské kontakty a zároveň nabízet více příležitostí pro spolupráci, vzdělávací mobilitu a politický dialog.

| (24) | Základní struktura programu na období 2014–2020, jež byla rozdělena do tří kapitol, totiž vzdělávání a odborná příprava, mládež a sport, a rozčleněna na tři klíčové akce, se osvědčila a měla by být zachována. Měla by být zavedena zlepšení s cílem zjednodušit a racionalizovat akce podporované z programu. Rovněž by měla být zajištěna stabilita a kontinuita, pokud jde o způsoby řízení a provádění. Celkově by se nejméně 75 % rozpočtu programu mělo plnit v nepřímém řízení prostřednictvím národních agentur. To zahrnuje akce, jako je vzdělávací mobilita ve všech oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu, jakož i partnerství zaměřená na spolupráci, včetně partnerství malého rozsahu, v oblastech vzdělávání a odborné přípravy a mládeže. Pro akce zahrnující celounijní sítě a evropské organizace v rámci klíčových akcí 2 a 3, s výjimkou partnerství malého rozsahu, by měla být ve vhodných případech zavedena zvláštní ujednání pro přímé řízení. |
| --- | --- |

(24)

Základní struktura programu na období 2014–2020, jež byla rozdělena do tří kapitol, totiž vzdělávání a odborná příprava, mládež a sport, a rozčleněna na tři klíčové akce, se osvědčila a měla by být zachována. Měla by být zavedena zlepšení s cílem zjednodušit a racionalizovat akce podporované z programu. Rovněž by měla být zajištěna stabilita a kontinuita, pokud jde o způsoby řízení a provádění. Celkově by se nejméně 75 % rozpočtu programu mělo plnit v nepřímém řízení prostřednictvím národních agentur. To zahrnuje akce, jako je vzdělávací mobilita ve všech oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu, jakož i partnerství zaměřená na spolupráci, včetně partnerství malého rozsahu, v oblastech vzdělávání a odborné přípravy a mládeže. Pro akce zahrnující celounijní sítě a evropské organizace v rámci klíčových akcí 2 a 3, s výjimkou partnerství malého rozsahu, by měla být ve vhodných případech zavedena zvláštní ujednání pro přímé řízení.

| (25) | Program by měl provádět soubor akcí za účelem podpory vzdělávací mobility, spolupráce mezi organizacemi a institucemi, rozvoje politik a spolupráce a akcí Jean Monnet. Toto nařízení by mělo stanovit uvedené akce a jejich popis, včetně činností, které by mohly být v rámci těchto akcí prováděny v průběhu programového období. |
| --- | --- |

(25)

Program by měl provádět soubor akcí za účelem podpory vzdělávací mobility, spolupráce mezi organizacemi a institucemi, rozvoje politik a spolupráce a akcí Jean Monnet. Toto nařízení by mělo stanovit uvedené akce a jejich popis, včetně činností, které by mohly být v rámci těchto akcí prováděny v průběhu programového období.

| (26) | Program by měl posílit stávající možnosti vzdělávací mobility, zejména v oblastech, v kterých by mohl program dosáhnout největší efektivity, s cílem rozšířit jejich dostupnost a uspokojit velkou, dosud nepokrytou poptávku. Mělo by k tomu dojít zejména rozšířením a usnadněním činností v oblasti vzdělávací mobility pro vysokoškolské studenty, žáky, dospělé studující a studující v rámci odborného vzdělávání a přípravy, jako jsou učni a praktikanti, mimo jiné pro účely prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Možnost účastnit se vzdělávací mobility by měli mít i čerství absolventi a osoby, které nedávno získaly kvalifikaci v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravy. Účast čerstvých absolventů by měla být založena na objektivních kritériích a mělo by při ní být zajištěno rovné zacházení. Měly by být rovněž rozšířeny příležitosti v oblasti vzdělávací mobility mládeže účastnící se neformálního učení s cílem zapojit více mladých lidí. Vzhledem k silnému pákovému efektu by měla být také posílena vzdělávací mobilita pracovníků v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu. Příležitosti v oblasti vzdělávací mobility by měly moci mít různé podoby, včetně stáží, učňovské přípravy, výměn mládeže, školních výměn, výuky nebo účasti na činnosti profesního rozvoje, a měly by vycházet ze specifických potřeb jednotlivých sektorů. Program byl měl podporovat kvalitu činností v oblasti vzdělávací mobility, mimo jiné na základě zásad obsažených v doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 (11) a doporučení Rady ze dne 28. června 2011 (12), 20. prosince 2012 (13), 15. března 2018 (14), 26. listopadu 2018 (15) a 24. listopadu 2020 (16). |
| --- | --- |

(26)

Program by měl posílit stávající možnosti vzdělávací mobility, zejména v oblastech, v kterých by mohl program dosáhnout největší efektivity, s cílem rozšířit jejich dostupnost a uspokojit velkou, dosud nepokrytou poptávku. Mělo by k tomu dojít zejména rozšířením a usnadněním činností v oblasti vzdělávací mobility pro vysokoškolské studenty, žáky, dospělé studující a studující v rámci odborného vzdělávání a přípravy, jako jsou učni a praktikanti, mimo jiné pro účely prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Možnost účastnit se vzdělávací mobility by měli mít i čerství absolventi a osoby, které nedávno získaly kvalifikaci v oblasti odborného vzdělávání a odborné přípravy. Účast čerstvých absolventů by měla být založena na objektivních kritériích a mělo by při ní být zajištěno rovné zacházení. Měly by být rovněž rozšířeny příležitosti v oblasti vzdělávací mobility mládeže účastnící se neformálního učení s cílem zapojit více mladých lidí. Vzhledem k silnému pákovému efektu by měla být také posílena vzdělávací mobilita pracovníků v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu. Příležitosti v oblasti vzdělávací mobility by měly moci mít různé podoby, včetně stáží, učňovské přípravy, výměn mládeže, školních výměn, výuky nebo účasti na činnosti profesního rozvoje, a měly by vycházet ze specifických potřeb jednotlivých sektorů. Program byl měl podporovat kvalitu činností v oblasti vzdělávací mobility, mimo jiné na základě zásad obsažených v doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 (11) a doporučení Rady ze dne 28. června 2011 (12), 20. prosince 2012 (13), 15. března 2018 (14), 26. listopadu 2018 (15) a 24. listopadu 2020 (16).

| (27) | V souladu s vizí skutečného Evropského prostoru vzdělávání by měl program podporovat rovněž vzdělávací mobilitu a výměny a prosazovat účast vysokoškolských studentů na vzdělávacích, kulturních a sportovních činnostech tím, že podpoří digitalizaci procesů, například pomocí iniciativy evropské studentské karty. V této souvislosti by měla Komise iniciativu evropské studentské karty rozvinout, zejména pokud jde o vysokoškolské studenty účastnící se programu. Tato iniciativa může být významným krokem na cestě ke vzdělávací mobilitě pro všechny tím, že umožní institucím vysokoškolského vzdělávání vysílat a přijímat více vysokoškolských studentů za účelem výměny, přičemž zlepší kvalitu vzdělávací mobility vysokoškolských studentů, a rovněž usnadní jejich přístup k různým službám, jako jsou knihovny, doprava, ubytování, ještě před jejich příjezdem do zahraniční instituce. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s vizí skutečného Evropského prostoru vzdělávání by měl program podporovat rovněž vzdělávací mobilitu a výměny a prosazovat účast vysokoškolských studentů na vzdělávacích, kulturních a sportovních činnostech tím, že podpoří digitalizaci procesů, například pomocí iniciativy evropské studentské karty. V této souvislosti by měla Komise iniciativu evropské studentské karty rozvinout, zejména pokud jde o vysokoškolské studenty účastnící se programu. Tato iniciativa může být významným krokem na cestě ke vzdělávací mobilitě pro všechny tím, že umožní institucím vysokoškolského vzdělávání vysílat a přijímat více vysokoškolských studentů za účelem výměny, přičemž zlepší kvalitu vzdělávací mobility vysokoškolských studentů, a rovněž usnadní jejich přístup k různým službám, jako jsou knihovny, doprava, ubytování, ještě před jejich příjezdem do zahraniční instituce.

| (28) | Program by měl povzbuzovat mládež k účasti na demokratickém životě Evropy, mimo jiné podporou činností přispívajících k výchově k občanství a projektů zaměřených na to, aby se mladí lidé angažovali a naučili se zapojovat do občanské společnosti, a tím zvýšit povědomí o společných evropských hodnotách včetně základních práv a o evropských dějinách a kultuře, uvést do kontaktu mladé lidi a osoby s rozhodovací pravomocí na místní, celostátní a unijní úrovni a přispět k procesu evropské integrace. |
| --- | --- |

(28)

Program by měl povzbuzovat mládež k účasti na demokratickém životě Evropy, mimo jiné podporou činností přispívajících k výchově k občanství a projektů zaměřených na to, aby se mladí lidé angažovali a naučili se zapojovat do občanské společnosti, a tím zvýšit povědomí o společných evropských hodnotách včetně základních práv a o evropských dějinách a kultuře, uvést do kontaktu mladé lidi a osoby s rozhodovací pravomocí na místní, celostátní a unijní úrovni a přispět k procesu evropské integrace.

| (29) | Na základě hodnocení a dalšího rozvoje iniciativy DiscoverEU, jež byla zahájena v roce 2018 jako přípravná akce, by program měl mladým lidem nabídnout více příležitostí poznat všechny destinace v Evropě prostřednictvím pobytů v zahraničí za účelem učení. Mladí lidé, zejména s omezenými příležitostmi, by měli dostat možnost získat první krátkodobou zkušenost s cestováním po Evropě, ať již sami nebo ve skupině, jako součást neformální nebo informální vzdělávací činnosti, jež jsou zaměřeny na podporu jejich pocitu sounáležitosti s Unií a umožňují jim objevovat její kulturní a jazykovou rozmanitost. Účastníci by měli být vybíráni na základě jasných a transparentních kritérií. Prováděcí subjekty by měly prosazovat opatření, která zajistí, aby iniciativa DiscoverEU byla inkluzivní a geograficky vyvážená, jak pokud jde o přidělené časové jízdenky, tak o navštívené členské státy, a podporovat činnosti se zásadním vzdělávacím rozměrem. V tomto ohledu by měl program prostřednictvím cílených opatření, jako jsou informační činnosti, informační schůzky před odjezdem a akce pro mladé lidi, rovněž podporovat výběr méně navštěvovaných členských států a okrajových regionů. Pokud železniční doprava není k dispozici nebo je velmi nepraktická, měly by se zvážit i jiné dopravní prostředky, zejména s ohledem na specifickou polohu dané destinace. Iniciativa DiscoverEU by měla usilovat o vytvoření vazeb s příslušnými místními, regionálními, celostátními a evropskými iniciativami, jako jsou akce Unie nazvaná „evropská hlavní města kultury“, evropská hlavní města mládeže, evropská hlavní města dobrovolnictví a evropská zelená hlavní města. |
| --- | --- |

(29)

Na základě hodnocení a dalšího rozvoje iniciativy DiscoverEU, jež byla zahájena v roce 2018 jako přípravná akce, by program měl mladým lidem nabídnout více příležitostí poznat všechny destinace v Evropě prostřednictvím pobytů v zahraničí za účelem učení. Mladí lidé, zejména s omezenými příležitostmi, by měli dostat možnost získat první krátkodobou zkušenost s cestováním po Evropě, ať již sami nebo ve skupině, jako součást neformální nebo informální vzdělávací činnosti, jež jsou zaměřeny na podporu jejich pocitu sounáležitosti s Unií a umožňují jim objevovat její kulturní a jazykovou rozmanitost. Účastníci by měli být vybíráni na základě jasných a transparentních kritérií. Prováděcí subjekty by měly prosazovat opatření, která zajistí, aby iniciativa DiscoverEU byla inkluzivní a geograficky vyvážená, jak pokud jde o přidělené časové jízdenky, tak o navštívené členské státy, a podporovat činnosti se zásadním vzdělávacím rozměrem. V tomto ohledu by měl program prostřednictvím cílených opatření, jako jsou informační činnosti, informační schůzky před odjezdem a akce pro mladé lidi, rovněž podporovat výběr méně navštěvovaných členských států a okrajových regionů. Pokud železniční doprava není k dispozici nebo je velmi nepraktická, měly by se zvážit i jiné dopravní prostředky, zejména s ohledem na specifickou polohu dané destinace. Iniciativa DiscoverEU by měla usilovat o vytvoření vazeb s příslušnými místními, regionálními, celostátními a evropskými iniciativami, jako jsou akce Unie nazvaná „evropská hlavní města kultury“, evropská hlavní města mládeže, evropská hlavní města dobrovolnictví a evropská zelená hlavní města.

| (30) | Učení se jazykům přispívá k vzájemnému porozumění a mobilitě v rámci Unie i mimo ni a jazykové kompetence jsou zásadními dovednostmi pro život i pracovní uplatnění. Program by měl proto posílit učení se jazykům, a v relevantních případech i národní znakové řeči, mimo jiné i širším využíváním on-line nástrojů, neboť elektronické učení může pro učení se jazyku znamenat další výhody z hlediska přístupu a flexibility. Za účelem zajištění širokého a inkluzivního přístupu k programu je zároveň důležité, aby mnohojazyčnost byla klíčovou zásadou při provádění programu. |
| --- | --- |

(30)

Učení se jazykům přispívá k vzájemnému porozumění a mobilitě v rámci Unie i mimo ni a jazykové kompetence jsou zásadními dovednostmi pro život i pracovní uplatnění. Program by měl proto posílit učení se jazykům, a v relevantních případech i národní znakové řeči, mimo jiné i širším využíváním on-line nástrojů, neboť elektronické učení může pro učení se jazyku znamenat další výhody z hlediska přístupu a flexibility. Za účelem zajištění širokého a inkluzivního přístupu k programu je zároveň důležité, aby mnohojazyčnost byla klíčovou zásadou při provádění programu.

| (31) | Program by měl podporovat opatření na posílení spolupráce mezi institucemi a organizacemi, které působí v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu, a tím uznat jejich rozhodující úlohu při zprostředkovávání znalostí, dovedností a kompetencí, které lidé potřebují v měnícím se světě, a umožnit jim náležitě využívat potenciál pro inovace, kreativitu a podnikání, zejména v rámci digitální ekonomiky. |
| --- | --- |

(31)

Program by měl podporovat opatření na posílení spolupráce mezi institucemi a organizacemi, které působí v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu, a tím uznat jejich rozhodující úlohu při zprostředkovávání znalostí, dovedností a kompetencí, které lidé potřebují v měnícím se světě, a umožnit jim náležitě využívat potenciál pro inovace, kreativitu a podnikání, zejména v rámci digitální ekonomiky.

| (32) | Ve svých závěrech ze dne 14. prosince 2017 vyzvala Evropská rada členské státy, Radu a Komisi, aby pokročily v řadě iniciativ, aby bylo v evropské spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy dosaženo nové úrovně, a mimo jiné vybídla k tomu, aby do roku 2024 existovaly „Evropské univerzity“ neboli zdola nahoru vytvořené sítě univerzit napříč Unií. Ve svých závěrech ze dne 28. června 2018 Evropská rada vyzvala ke spolupráci mezi výzkumem, inovacemi a vzděláváním, a to i prostřednictvím iniciativy Evropské univerzity. Program by měl podporovat tyto Evropské univerzity při vypracování společných dlouhodobých strategií pro vysoce kvalitní vzdělávání, výzkum a inovace a pro službu společnosti. |
| --- | --- |

(32)

Ve svých závěrech ze dne 14. prosince 2017 vyzvala Evropská rada členské státy, Radu a Komisi, aby pokročily v řadě iniciativ, aby bylo v evropské spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy dosaženo nové úrovně, a mimo jiné vybídla k tomu, aby do roku 2024 existovaly „Evropské univerzity“ neboli zdola nahoru vytvořené sítě univerzit napříč Unií. Ve svých závěrech ze dne 28. června 2018 Evropská rada vyzvala ke spolupráci mezi výzkumem, inovacemi a vzděláváním, a to i prostřednictvím iniciativy Evropské univerzity. Program by měl podporovat tyto Evropské univerzity při vypracování společných dlouhodobých strategií pro vysoce kvalitní vzdělávání, výzkum a inovace a pro službu společnosti.

| (33) | Komuniké ze dne 7. prosince 2010 ze zasedání v Bruggách o posílené evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a přípravy v období 2011–2020 vyzvalo k podpoře excelence v oblasti odborného vzdělávání pro inteligentní a udržitelný růst. Ve svém sdělení ze dne 18. července 2017 nazvaném „Posílení inovací v evropských regionech: strategie pro odolný a udržitelný růst podporující začlenění“ Komise vyzývá členské státy k propojení odborného vzdělávání a přípravy s inovačními systémy v rámci strategií pro inteligentní specializaci na regionální úrovni. Program by měl poskytnout prostředky k řešení těchto výzev a podpořit rozvoj nadnárodních platforem center excelence odborného vzdělávání a přípravy úzce začleněných do místních a regionálních strategií pro udržitelný růst, inovace a konkurenceschopnost. Tato centra excelence by měla fungovat jako motory rozvoje kvalitních odborných dovedností potřebných v jednotlivých odvětvích a zároveň by měla podporovat celkové strukturální změny a sociálně-ekonomické politiky v Unii. |
| --- | --- |

(33)

Komuniké ze dne 7. prosince 2010 ze zasedání v Bruggách o posílené evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a přípravy v období 2011–2020 vyzvalo k podpoře excelence v oblasti odborného vzdělávání pro inteligentní a udržitelný růst. Ve svém sdělení ze dne 18. července 2017 nazvaném „Posílení inovací v evropských regionech: strategie pro odolný a udržitelný růst podporující začlenění“ Komise vyzývá členské státy k propojení odborného vzdělávání a přípravy s inovačními systémy v rámci strategií pro inteligentní specializaci na regionální úrovni. Program by měl poskytnout prostředky k řešení těchto výzev a podpořit rozvoj nadnárodních platforem center excelence odborného vzdělávání a přípravy úzce začleněných do místních a regionálních strategií pro udržitelný růst, inovace a konkurenceschopnost. Tato centra excelence by měla fungovat jako motory rozvoje kvalitních odborných dovedností potřebných v jednotlivých odvětvích a zároveň by měla podporovat celkové strukturální změny a sociálně-ekonomické politiky v Unii.

| (34) | Při podpoře provádění politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a mládeže v Unii mohou hrát důležitou úlohu uživatelsky přívětivé online platformy a nástroje pro virtuální spolupráci. Aby se zintenzivnilo využívání virtuálních činností spolupráce, měl by program podporovat systematičtější a ucelenější používání on-line platforem, jako jsou eTwinning, portál School Education Gateway, elektronická platforma pro vzdělávání dospělých v Evropě, Evropský portál pro mládež a on-line platformy pro vysokoškolské vzdělávání, a v případě potřeby jakákoliv další on-line platforma, která by mohla být v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a mládeže zřízena. |
| --- | --- |

(34)

Při podpoře provádění politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a mládeže v Unii mohou hrát důležitou úlohu uživatelsky přívětivé online platformy a nástroje pro virtuální spolupráci. Aby se zintenzivnilo využívání virtuálních činností spolupráce, měl by program podporovat systematičtější a ucelenější používání on-line platforem, jako jsou eTwinning, portál School Education Gateway, elektronická platforma pro vzdělávání dospělých v Evropě, Evropský portál pro mládež a on-line platformy pro vysokoškolské vzdělávání, a v případě potřeby jakákoliv další on-line platforma, která by mohla být v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a mládeže zřízena.

| (35) | V souladu s příslušnými rámci a nástroji Unie by měl program přispět ke snazšímu zajištění transparentnosti a uznávání kompetencí, dovedností a kvalifikací, jakož i přenosu kreditů nebo jednotek výsledků učení s cílem posílit zajišťování kvality a podpořit validaci neformálního a informálního učení, řízení dovedností a poradenství. V tomto ohledu by měl program rovněž poskytovat podporu kontaktním místům a sítím na vnitrostátní i unijní úrovni, které usnadňují výměny v rámci Evropy, a rozvoj flexibilních vzdělávacích drah mezi různými oblastmi vzdělávání a odborné přípravy a mládeže a napříč formálními a neformálními oblastmi. Program by měl rovněž poskytnout podporu boloňskému procesu. |
| --- | --- |

(35)

V souladu s příslušnými rámci a nástroji Unie by měl program přispět ke snazšímu zajištění transparentnosti a uznávání kompetencí, dovedností a kvalifikací, jakož i přenosu kreditů nebo jednotek výsledků učení s cílem posílit zajišťování kvality a podpořit validaci neformálního a informálního učení, řízení dovedností a poradenství. V tomto ohledu by měl program rovněž poskytovat podporu kontaktním místům a sítím na vnitrostátní i unijní úrovni, které usnadňují výměny v rámci Evropy, a rozvoj flexibilních vzdělávacích drah mezi různými oblastmi vzdělávání a odborné přípravy a mládeže a napříč formálními a neformálními oblastmi. Program by měl rovněž poskytnout podporu boloňskému procesu.

| (36) | Program by měl mobilizovat potenciál dřívějších účastníků programu Erasmus+ a podporovat související činnosti, zejména sítě absolventů Erasmus+, ambasadory a EuroPeers, tím, že je bude povzbuzovat k tomu, aby propagovali program s cílem zvýšit účast. |
| --- | --- |

(36)

Program by měl mobilizovat potenciál dřívějších účastníků programu Erasmus+ a podporovat související činnosti, zejména sítě absolventů Erasmus+, ambasadory a EuroPeers, tím, že je bude povzbuzovat k tomu, aby propagovali program s cílem zvýšit účast.

| (37) | Pro zajištění spolupráce s dalšími nástroji Unie a na podporu dalších politik Unie by měly být nabízeny možnosti vzdělávací mobility jednotlivcům v různých odvětvích činnosti, jako je veřejný a soukromý sektor, zemědělství a podnikání, aby mohli získat zkušenosti nabyté učením v zahraničí, které jim v kterékoli fázi jejich života umožní růst a rozvoj jak v osobním životě, zejména zvyšováním povědomí o jejich evropské identitě a zlepšováním porozumění evropské kulturní rozmanitosti, tak v životě profesním, zvláště nabytím dovedností vyžadovaných trhem práce. Program by měl sloužit jako vstupní brána pro unijní programy nadnárodní mobility se zásadním vzdělávacím rozměrem a měl by zjednodušit nabídku těchto programů pro příjemce a účastníky. Mělo by být usnadněno rozšíření projektů programu. Měla by být zavedena zvláštní opatření s cílem pomáhat navrhovatelům projektů programu žádat o granty nebo rozvíjet synergie s podporou z fondů politiky soudržnosti a programů v oblasti migrace, bezpečnosti, justice a občanství, zdraví, sdělovacích prostředků a kultury, jakož i dobrovolnictví. Kvalitním návrhům projektů, které nemohou být z programu financovány z důvodu rozpočtových omezení, by mělo být možné na základě omezeného souboru kritérií udělit značku „pečeť excelence“. Značka pečeť excelence uznává kvalitu návrhu a zjednodušuje hledání alternativního financování v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti (dále jen „Evropský fond pro regionální rozvoj“), nebo Evropského sociálního fondu plus, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) (dále jen „Evropský sociální fond“). |
| --- | --- |

(37)

Pro zajištění spolupráce s dalšími nástroji Unie a na podporu dalších politik Unie by měly být nabízeny možnosti vzdělávací mobility jednotlivcům v různých odvětvích činnosti, jako je veřejný a soukromý sektor, zemědělství a podnikání, aby mohli získat zkušenosti nabyté učením v zahraničí, které jim v kterékoli fázi jejich života umožní růst a rozvoj jak v osobním životě, zejména zvyšováním povědomí o jejich evropské identitě a zlepšováním porozumění evropské kulturní rozmanitosti, tak v životě profesním, zvláště nabytím dovedností vyžadovaných trhem práce. Program by měl sloužit jako vstupní brána pro unijní programy nadnárodní mobility se zásadním vzdělávacím rozměrem a měl by zjednodušit nabídku těchto programů pro příjemce a účastníky. Mělo by být usnadněno rozšíření projektů programu. Měla by být zavedena zvláštní opatření s cílem pomáhat navrhovatelům projektů programu žádat o granty nebo rozvíjet synergie s podporou z fondů politiky soudržnosti a programů v oblasti migrace, bezpečnosti, justice a občanství, zdraví, sdělovacích prostředků a kultury, jakož i dobrovolnictví. Kvalitním návrhům projektů, které nemohou být z programu financovány z důvodu rozpočtových omezení, by mělo být možné na základě omezeného souboru kritérií udělit značku „pečeť excelence“. Značka pečeť excelence uznává kvalitu návrhu a zjednodušuje hledání alternativního financování v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti (dále jen „Evropský fond pro regionální rozvoj“), nebo Evropského sociálního fondu plus, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) (dále jen „Evropský sociální fond“).

| (38) | Je důležité stimulovat výuku, učení a výzkum v otázkách evropské integrace, včetně budoucích výzev a příležitostí Unie, a podporovat diskuse o těchto záležitostech podporou akcí Jean Monnet v oblasti vysokoškolského vzdělávání, ale rovněž v dalších oblastech vzdělávání a odborné přípravy, především prostřednictvím odborné přípravy učitelů a zaměstnanců. Podpora pocitu evropské sounáležitosti a angažovanosti je vzhledem k výzvám, jimž čelí společné hodnoty, na kterých je Unie založena a které tvoří součást společné evropské identity, a vzhledem k tomu, že občané vykazují nízkou úroveň angažovanosti, obzvláště důležitá. Program by měl i nadále přispívat k dosahování vynikajících výsledků v oblasti studia evropské integrace. Pokrok institucí financovaných v rámci akcí Jean Monnet při naplňování cílů programu by měl být monitorován a pravidelně hodnocen. Měla by být podporována výměna mezi těmito institucemi a jinými institucemi na vnitrostátní či nadnárodní úrovni, při plném respektování jejich akademické svobody. |
| --- | --- |

(38)

Je důležité stimulovat výuku, učení a výzkum v otázkách evropské integrace, včetně budoucích výzev a příležitostí Unie, a podporovat diskuse o těchto záležitostech podporou akcí Jean Monnet v oblasti vysokoškolského vzdělávání, ale rovněž v dalších oblastech vzdělávání a odborné přípravy, především prostřednictvím odborné přípravy učitelů a zaměstnanců. Podpora pocitu evropské sounáležitosti a angažovanosti je vzhledem k výzvám, jimž čelí společné hodnoty, na kterých je Unie založena a které tvoří součást společné evropské identity, a vzhledem k tomu, že občané vykazují nízkou úroveň angažovanosti, obzvláště důležitá. Program by měl i nadále přispívat k dosahování vynikajících výsledků v oblasti studia evropské integrace. Pokrok institucí financovaných v rámci akcí Jean Monnet při naplňování cílů programu by měl být monitorován a pravidelně hodnocen. Měla by být podporována výměna mezi těmito institucemi a jinými institucemi na vnitrostátní či nadnárodní úrovni, při plném respektování jejich akademické svobody.

| (39) | Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové smlouvy OSN o změně klimatu (17) a plnit cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj má program přispívat ke všeobecnému začleňování činností v oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení celkového cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. V souladu se Zelenou dohodou pro Evropu jako plánem pro udržitelný růst by akce v rámci tohoto nařízení měly respektovat zásadu „nepůsobit škodu“, aniž by se měnila základní povaha programu. Příslušné akce by měly být identifikovány a zavedeny během provádění programu a přehodnocovány v rámci příslušných hodnocení a přezkumů. Je rovněž vhodné měřit příslušné akce, které přispívají k cílům v oblasti klimatu, včetně akcí, které mají snížit dopad programu na životní prostředí. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové smlouvy OSN o změně klimatu (17) a plnit cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj má program přispívat ke všeobecnému začleňování činností v oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení celkového cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. V souladu se Zelenou dohodou pro Evropu jako plánem pro udržitelný růst by akce v rámci tohoto nařízení měly respektovat zásadu „nepůsobit škodu“, aniž by se měnila základní povaha programu. Příslušné akce by měly být identifikovány a zavedeny během provádění programu a přehodnocovány v rámci příslušných hodnocení a přezkumů. Je rovněž vhodné měřit příslušné akce, které přispívají k cílům v oblasti klimatu, včetně akcí, které mají snížit dopad programu na životní prostředí.

| (40) | Toto nařízení stanoví pro program finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (18). Toto finanční krytí zahrnuje částku 0,5 miliardy EUR ve stálých cenách roku 2018 v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 16. prosince 2020 o posílení zvláštních programů a úpravě základních aktů (19). |
| --- | --- |

(40)

Toto nařízení stanoví pro program finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (18). Toto finanční krytí zahrnuje částku 0,5 miliardy EUR ve stálých cenách roku 2018 v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 16. prosince 2020 o posílení zvláštních programů a úpravě základních aktů (19).

| (41) | V mezích základního finančního krytí pro akce, které mají být řízeny národními agenturami v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, by mělo být stanoveno rozdělení minimálního přídělu pro tyto sektory s cílem zaručit kritickou míru prostředků k dosažení zamýšlených cílů a výsledků: vysokoškolské vzdělávání, odborné vzdělávání a odborná příprava, školní vzdělávání a vzdělávání dospělých. |
| --- | --- |

(41)

V mezích základního finančního krytí pro akce, které mají být řízeny národními agenturami v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, by mělo být stanoveno rozdělení minimálního přídělu pro tyto sektory s cílem zaručit kritickou míru prostředků k dosažení zamýšlených cílů a výsledků: vysokoškolské vzdělávání, odborné vzdělávání a odborná příprava, školní vzdělávání a vzdělávání dospělých.

| (42) | Na program se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(42)

Na program se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (20) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (43) | Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Při této volbě by se mělo zvážit použití jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. Společně s rozpočtovými prostředky přidělenými na provádění akcí řízených národními agenturami by měla být poskytována odpovídající podpora provozních nákladů národních agentur ve formě poplatku za řízení, aby bylo zajištěno účinné a udržitelné provádění úkolů v oblasti řízení, které na ně byly přeneseny. Při provádění programu by měly být dodržovány zásady transparentnosti, rovného zacházení a nediskriminace stanovené ve finančním nařízení. |
| --- | --- |

(43)

Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Při této volbě by se mělo zvážit použití jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. Společně s rozpočtovými prostředky přidělenými na provádění akcí řízených národními agenturami by měla být poskytována odpovídající podpora provozních nákladů národních agentur ve formě poplatku za řízení, aby bylo zajištěno účinné a udržitelné provádění úkolů v oblasti řízení, které na ně byly přeneseny. Při provádění programu by měly být dodržovány zásady transparentnosti, rovného zacházení a nediskriminace stanovené ve finančním nařízení.

| (44) | Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (21), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Třetí země se mohou rovněž účastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. Plná účast třetích zemí v programu by měla být v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštních dohodách upravujících účast dotčené třetí země v programu. Plná účast navíc znamená povinnost zřídit národní agenturu a řídit některé akce programu formou nepřímého řízení. Právní subjekty ze třetích zemí, které nejsou přidružené k programu, by měly mít možnost podílet se na některých akcích programu v souladu s pracovním programem a výzvami k podávání návrhů zveřejněnými Komisí. Při provádění programu lze vzít v úvahu zvláštní ujednání, pokud jde o účast právních subjektů z evropských mikrostátů. |
| --- | --- |

(44)

Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (21), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Třetí země se mohou rovněž účastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. Plná účast třetích zemí v programu by měla být v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštních dohodách upravujících účast dotčené třetí země v programu. Plná účast navíc znamená povinnost zřídit národní agenturu a řídit některé akce programu formou nepřímého řízení. Právní subjekty ze třetích zemí, které nejsou přidružené k programu, by měly mít možnost podílet se na některých akcích programu v souladu s pracovním programem a výzvami k podávání návrhů zveřejněnými Komisí. Při provádění programu lze vzít v úvahu zvláštní ujednání, pokud jde o účast právních subjektů z evropských mikrostátů.

| (45) | S ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaným „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ by program měl zohledňovat zvláštní situaci nejvzdálenějších regionů uvedených ve zmíněném článku. Měla by být přijata opatření ke zvýšení účasti nejvzdálenějších regionů na všech akcích, a to i prostřednictvím finanční podpory pro vzdělávací mobilitu, je-li to relevantní. Měly by být podporovány výměny v rámci mobility a spolupráce mezi jednotlivci a organizacemi z těchto regionů a ze třetích zemí, zejména jejich sousedů. Tato opatření by měla být pravidelně monitorována a hodnocena. |
| --- | --- |

(45)

S ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaným „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ by program měl zohledňovat zvláštní situaci nejvzdálenějších regionů uvedených ve zmíněném článku. Měla by být přijata opatření ke zvýšení účasti nejvzdálenějších regionů na všech akcích, a to i prostřednictvím finanční podpory pro vzdělávací mobilitu, je-li to relevantní. Měly by být podporovány výměny v rámci mobility a spolupráce mezi jednotlivci a organizacemi z těchto regionů a ze třetích zemí, zejména jejich sousedů. Tato opatření by měla být pravidelně monitorována a hodnocena.

| (46) | Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (22) jsou jednotlivci a subjekty ze zámořských zemí a území způsobilí k získání finančních prostředků, s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou daná zámořská země nebo území spojeny. Problémy, které vyplývají z velké odlehlosti těchto zemí nebo území, by měly být při provádění programu zohledněny. Účast těchto zemí nebo území na programu by měla být monitorována a pravidelně hodnocena. |
| --- | --- |

(46)

Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (22) jsou jednotlivci a subjekty ze zámořských zemí a území způsobilí k získání finančních prostředků, s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou daná zámořská země nebo území spojeny. Problémy, které vyplývají z velké odlehlosti těchto zemí nebo území, by měly být při provádění programu zohledněny. Účast těchto zemí nebo území na programu by měla být monitorována a pravidelně hodnocena.

| (47) | V souladu s finančním nařízením by Komise měla přijmout pracovní programy a informovat o tom Evropský parlament a Radu. Pracovní programy by měly stanovit opatření nezbytná pro jejich provedení v souladu s obecnými a specifickými cíli programu, kritéria pro výběr a udělování grantů a všechny ostatní požadované prvky. Pracovní programy a veškeré jejich změny by měly být přijímány prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem. |
| --- | --- |

(47)

V souladu s finančním nařízením by Komise měla přijmout pracovní programy a informovat o tom Evropský parlament a Radu. Pracovní programy by měly stanovit opatření nezbytná pro jejich provedení v souladu s obecnými a specifickými cíli programu, kritéria pro výběr a udělování grantů a všechny ostatní požadované prvky. Pracovní programy a veškeré jejich změny by měly být přijímány prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem.

| (48) | Za účelem posouzení pokroku při provádění programu a uskutečnění případných zlepšení souvisejících s tímto prováděním by Komise měla provést průběžné hodnocení programu. To by mělo být doprovázeno závěrečným hodnocením programu na období 2014–2020 a relevantní poznatky z tohoto závěrečného hodnocení by měly být v průběžném hodnocení rovněž využity. Je obzvláště důležité, aby průběžné hodnocení vedle posouzení celkové účinnosti a výkonnosti programu důkladně posoudilo i provádění nových iniciativ a zavedených opatření pro začleňování a zjednodušení. Na základě průběžného hodnocení by měla Komise případně předložit legislativní návrh na změnu tohoto nařízení. Veškerá provedená hodnocení by měla Komise předložit Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. |
| --- | --- |

(48)

Za účelem posouzení pokroku při provádění programu a uskutečnění případných zlepšení souvisejících s tímto prováděním by Komise měla provést průběžné hodnocení programu. To by mělo být doprovázeno závěrečným hodnocením programu na období 2014–2020 a relevantní poznatky z tohoto závěrečného hodnocení by měly být v průběžném hodnocení rovněž využity. Je obzvláště důležité, aby průběžné hodnocení vedle posouzení celkové účinnosti a výkonnosti programu důkladně posoudilo i provádění nových iniciativ a zavedených opatření pro začleňování a zjednodušení. Na základě průběžného hodnocení by měla Komise případně předložit legislativní návrh na změnu tohoto nařízení. Veškerá provedená hodnocení by měla Komise předložit Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

| (49) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (23) by měl být program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Ustanovení přijatá prostřednictvím souvisejících aktů v přenesené pravomoci by proto neměla vést k významné dodatečné zátěži pro členské státy. Požadavky na monitorování by měly zahrnovat konkrétní, v průběhu času měřitelné a realistické ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má program účinky v praxi. |
| --- | --- |

(49)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (23) by měl být program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Ustanovení přijatá prostřednictvím souvisejících aktů v přenesené pravomoci by proto neměla vést k významné dodatečné zátěži pro členské státy. Požadavky na monitorování by měly zahrnovat konkrétní, v průběhu času měřitelné a realistické ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má program účinky v praxi.

| (50) | Na místní, celostátní i evropské úrovni by měla být zajištěna odpovídající dostupnost, publicita a šíření informací o možnostech a výsledcích akcí podporovaných programem a zároveň by měly být zohledněny hlavní cílové skupiny v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu a případně široká škála dalších cílových skupin, jako jsou služby profesního poradenství a zaměstnanosti, kulturní organizace, podniky a nadace. Na činnostech zaměřených na dostupnost, publicitu a šíření informací by se měly podílet všechny prováděcí subjekty programu, v relevantních případech i za podpory dalších příslušných zúčastněných stran. Kromě toho by Komise měla po celou dobu trvání programu pravidelně spolupracovat s širokou škálou zúčastněných stran, včetně organizací zúčastněných na programu, s cílem usnadnit sdílení osvědčených postupů a výsledků projektů a získat k programu zpětnou vazbu. K účasti na tomto procesu by měly být přizvány národní agentury. |
| --- | --- |

(50)

Na místní, celostátní i evropské úrovni by měla být zajištěna odpovídající dostupnost, publicita a šíření informací o možnostech a výsledcích akcí podporovaných programem a zároveň by měly být zohledněny hlavní cílové skupiny v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu a případně široká škála dalších cílových skupin, jako jsou služby profesního poradenství a zaměstnanosti, kulturní organizace, podniky a nadace. Na činnostech zaměřených na dostupnost, publicitu a šíření informací by se měly podílet všechny prováděcí subjekty programu, v relevantních případech i za podpory dalších příslušných zúčastněných stran. Kromě toho by Komise měla po celou dobu trvání programu pravidelně spolupracovat s širokou škálou zúčastněných stran, včetně organizací zúčastněných na programu, s cílem usnadnit sdílení osvědčených postupů a výsledků projektů a získat k programu zpětnou vazbu. K účasti na tomto procesu by měly být přizvány národní agentury.

| (51) | S cílem zajistit větší účinnost komunikace s širokou veřejností a výraznější synergii mezi komunikačními činnostmi prováděnými z podnětu Komise by měly finanční zdroje přidělené na komunikaci podle tohoto nařízení rovněž přispívat k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cílem programu. |
| --- | --- |

(51)

S cílem zajistit větší účinnost komunikace s širokou veřejností a výraznější synergii mezi komunikačními činnostmi prováděnými z podnětu Komise by měly finanční zdroje přidělené na komunikaci podle tohoto nařízení rovněž přispívat k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cílem programu.

| (52) | S cílem zajistit účinné a účelné provádění tohoto nařízení by měl program co nejvíce využívat stávající mechanismy provádění. Provádění programu by proto mělo být svěřeno Komisi a národním agenturám. Je-li to možné, měly by za účelem co nejvyšší účinnosti národními agenturami být tytéž orgány, které byly určeny pro řízení programu na období 2014–2020. Rozsah posouzení shody ex ante by měl být omezen na požadavky, které jsou pro program nové a specifické, není-li to odůvodněno jinak, například závažnými nedostatky nebo nedostatečnou výkonností příslušné národní agentury. |
| --- | --- |

(52)

S cílem zajistit účinné a účelné provádění tohoto nařízení by měl program co nejvíce využívat stávající mechanismy provádění. Provádění programu by proto mělo být svěřeno Komisi a národním agenturám. Je-li to možné, měly by za účelem co nejvyšší účinnosti národními agenturami být tytéž orgány, které byly určeny pro řízení programu na období 2014–2020. Rozsah posouzení shody ex ante by měl být omezen na požadavky, které jsou pro program nové a specifické, není-li to odůvodněno jinak, například závažnými nedostatky nebo nedostatečnou výkonností příslušné národní agentury.

| (53) | Za účelem zajištění řádného finančního řízení a právní jistoty v každém členském státě nebo třetí zemi přidružené k programu by měl každý vnitrostátní orgán určit nezávislého auditora. Je-li to možné, měl by za účelem co nejvyšší účinnosti nezávislými auditory být tytéž orgány, které byly určeny podle programu na období 2014–2020. |
| --- | --- |

(53)

Za účelem zajištění řádného finančního řízení a právní jistoty v každém členském státě nebo třetí zemi přidružené k programu by měl každý vnitrostátní orgán určit nezávislého auditora. Je-li to možné, měl by za účelem co nejvyšší účinnosti nezávislými auditory být tytéž orgány, které byly určeny podle programu na období 2014–2020.

| (54) | Členské státy by měly usilovat o přijetí všech vhodných opatření k odstranění právních a administrativních překážek, které by mohly bránit přístupu k programu nebo jeho řádnému fungování. Zahrnuje to v mezích možností, a aniž by bylo dotčeno právo Unie týkající se vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí, řešení problémů spojených se získáváním víz a povolení k pobytu. |
| --- | --- |

(54)

Členské státy by měly usilovat o přijetí všech vhodných opatření k odstranění právních a administrativních překážek, které by mohly bránit přístupu k programu nebo jeho řádnému fungování. Zahrnuje to v mezích možností, a aniž by bylo dotčeno právo Unie týkající se vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí, řešení problémů spojených se získáváním víz a povolení k pobytu.

| (55) | Systém vykazování výkonnosti by měl zajistit, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho hodnocení byly shromažďovány účinně, efektivně a včas a na vhodné úrovni podrobnosti. Tyto údaje by měly být sděleny Komisi způsobem, který je v souladu s příslušnými pravidly na ochranu údajů. |
| --- | --- |

(55)

Systém vykazování výkonnosti by měl zajistit, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho hodnocení byly shromažďovány účinně, efektivně a včas a na vhodné úrovni podrobnosti. Tyto údaje by měly být sděleny Komisi způsobem, který je v souladu s příslušnými pravidly na ochranu údajů.

| (56) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (24). |
| --- | --- |

(56)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (24).

| (57) | S cílem zjednodušit požadavky kladené na příjemce by měly být co nejvíce využívány zjednodušené granty ve formě jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb. Zjednodušené granty podporující vzdělávací mobilitu v rámci programu stanovené Komisí by měly zohlednit životní a existenční náklady v dané hostitelské zemi. Komise a národní agentury vysílajících zemí by měly mít možnost tyto granty uzpůsobit na základě objektivních kritérií, zejména s cílem zajistit jejich dostupnost pro osoby s omezenými příležitostmi. Členské státy by měly být rovněž podněcovány, aby v souladu se svým vnitrostátním právem osvobodily tyto granty od veškerých daní a odvodů na sociální pojištění; stejně by se mělo zacházet s granty udělenými jednotlivcům veřejnými nebo soukromými právními subjekty. |
| --- | --- |

(57)

S cílem zjednodušit požadavky kladené na příjemce by měly být co nejvíce využívány zjednodušené granty ve formě jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb. Zjednodušené granty podporující vzdělávací mobilitu v rámci programu stanovené Komisí by měly zohlednit životní a existenční náklady v dané hostitelské zemi. Komise a národní agentury vysílajících zemí by měly mít možnost tyto granty uzpůsobit na základě objektivních kritérií, zejména s cílem zajistit jejich dostupnost pro osoby s omezenými příležitostmi. Členské státy by měly být rovněž podněcovány, aby v souladu se svým vnitrostátním právem osvobodily tyto granty od veškerých daní a odvodů na sociální pojištění; stejně by se mělo zacházet s granty udělenými jednotlivcům veřejnými nebo soukromými právními subjekty.

| (58) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (25) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (26), (Euratom, ES) č. 2185/96 (27) a (EU) 2017/1939 (28) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má OLAF v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (29). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(58)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (25) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (26), (Euratom, ES) č. 2185/96 (27) a (EU) 2017/1939 (28) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má OLAF v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (29). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (59) | Je nezbytné zajistit doplňkovost a soudržnost akcí programu, včetně těch, které nemají nadnárodní či mezinárodní povahu, s činnostmi prováděnými členskými státy a s dalšími činnostmi Unie, zejména s těmi, které se týkají vzdělávání, kultury a médií, mládeže a solidarity, zaměstnanosti a sociálního začleňování, výzkumu a inovací, průmyslu a podnikání, digitální politiky, zemědělství a rozvoje venkova se zaměřením na mladé zemědělce, životního prostředí a klimatu, soudržnosti, regionální politiky, migrace, bezpečnosti a mezinárodní spolupráce a rozvoje. |
| --- | --- |

(59)

Je nezbytné zajistit doplňkovost a soudržnost akcí programu, včetně těch, které nemají nadnárodní či mezinárodní povahu, s činnostmi prováděnými členskými státy a s dalšími činnostmi Unie, zejména s těmi, které se týkají vzdělávání, kultury a médií, mládeže a solidarity, zaměstnanosti a sociálního začleňování, výzkumu a inovací, průmyslu a podnikání, digitální politiky, zemědělství a rozvoje venkova se zaměřením na mladé zemědělce, životního prostředí a klimatu, soudržnosti, regionální politiky, migrace, bezpečnosti a mezinárodní spolupráce a rozvoje.

| (60) | Ačkoli regulační rámec za programu na období 2014–2020 umožnil členským státům a regionům v programovém období 2014–2020 vytvořit synergie mezi uvedeným programem a dalšími nástroji Unie, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy, které rovněž podporují kvalitativní rozvoj systémů vzdělávání, odborné přípravy a mládeže v Unii, nebyl tento potenciál dosud dostatečným způsobem využíván, což omezuje systémové účinky projektů a dopad na politiku. Mezi vnitrostátními subjekty odpovědnými za řízení těchto různých nástrojů by na vnitrostátní úrovni měla probíhat efektivní komunikace a spolupráce s cílem maximalizovat jejich konkrétní dopad. Program by měl umožnit aktivní spolupráci s těmito nástroji, zejména s cílem zajistit, aby byla případně zavedena odpovídající finanční podpůrná opatření za účelem podpory osob s omezenými příležitostmi. |
| --- | --- |

(60)

Ačkoli regulační rámec za programu na období 2014–2020 umožnil členským státům a regionům v programovém období 2014–2020 vytvořit synergie mezi uvedeným programem a dalšími nástroji Unie, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy, které rovněž podporují kvalitativní rozvoj systémů vzdělávání, odborné přípravy a mládeže v Unii, nebyl tento potenciál dosud dostatečným způsobem využíván, což omezuje systémové účinky projektů a dopad na politiku. Mezi vnitrostátními subjekty odpovědnými za řízení těchto různých nástrojů by na vnitrostátní úrovni měla probíhat efektivní komunikace a spolupráce s cílem maximalizovat jejich konkrétní dopad. Program by měl umožnit aktivní spolupráci s těmito nástroji, zejména s cílem zajistit, aby byla případně zavedena odpovídající finanční podpůrná opatření za účelem podpory osob s omezenými příležitostmi.

| (61) | S cílem optimalizovat přidanou hodnotu investic, které jsou zcela nebo zčásti financovány z rozpočtu Unie, by se mělo usilovat o synergie zejména mezi tímto programem a dalšími programy Unie, včetně fondů prováděných ve sdíleném řízení. V zájmu maximalizace těchto synergií by měly být zajištěny klíčové podpůrné mechanismy, včetně kumulativního financování akce z tohoto programu a jiného programu Unie, jestliže toto kumulativní financování nepřesáhne celkové způsobilé náklady na akci. Za tímto účelem by toto nařízení mělo stanovit vhodná pravidla, zejména pokud jde o možnost vykázat tytéž náklady nebo výdaje na poměrném základě v rámci tohoto programu a jiného programu Unie. |
| --- | --- |

(61)

S cílem optimalizovat přidanou hodnotu investic, které jsou zcela nebo zčásti financovány z rozpočtu Unie, by se mělo usilovat o synergie zejména mezi tímto programem a dalšími programy Unie, včetně fondů prováděných ve sdíleném řízení. V zájmu maximalizace těchto synergií by měly být zajištěny klíčové podpůrné mechanismy, včetně kumulativního financování akce z tohoto programu a jiného programu Unie, jestliže toto kumulativní financování nepřesáhne celkové způsobilé náklady na akci. Za tímto účelem by toto nařízení mělo stanovit vhodná pravidla, zejména pokud jde o možnost vykázat tytéž náklady nebo výdaje na poměrném základě v rámci tohoto programu a jiného programu Unie.

| (62) | S cílem přizpůsobit se vývoji v příslušných oblastech, bude-li to nutné, a zajistit účinné posouzení pokroku tohoto programu při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akty, jimiž se mění příloha I tohoto nařízení za účelem přidání popisu akcí programu a příloha II tohoto nařízení co do ukazatelů výkonnosti programu a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(62)

S cílem přizpůsobit se vývoji v příslušných oblastech, bude-li to nutné, a zajistit účinné posouzení pokroku tohoto programu při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akty, jimiž se mění příloha I tohoto nařízení za účelem přidání popisu akcí programu a příloha II tohoto nařízení co do ukazatelů výkonnosti programu a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (63) | Je vhodné zajistit, aby byl program na období 2014–2020 řádně ukončen, zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jeho řízení, jako je financování technické a administrativní pomoci. Od 1. ledna 2021 by technická a administrativní pomoc v případě potřeby měla zajistit řízení akcí, které nebyly v rámci programu na období 2014–2020 dokončeny do 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

(63)

Je vhodné zajistit, aby byl program na období 2014–2020 řádně ukončen, zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jeho řízení, jako je financování technické a administrativní pomoci. Od 1. ledna 2021 by technická a administrativní pomoc v případě potřeby měla zajistit řízení akcí, které nebyly v rámci programu na období 2014–2020 dokončeny do 31. prosince 2020.

| (64) | Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Cílem tohoto nařízení je zejména zajistit plné respektování práva na rovnost žen a mužů a právo na nediskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace a podporovat uplatňování článků 21 a 23 Listiny. V souladu s článkem 13 Listiny by mělo být rovněž zajištěno, aby země, které získávají finanční prostředky v rámci programu, respektovaly akademickou svobodu. |
| --- | --- |

(64)

Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Cílem tohoto nařízení je zejména zajistit plné respektování práva na rovnost žen a mužů a právo na nediskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace a podporovat uplatňování článků 21 a 23 Listiny. V souladu s článkem 13 Listiny by mělo být rovněž zajištěno, aby země, které získávají finanční prostředky v rámci programu, respektovaly akademickou svobodu.

| (65) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. V případech, kdy je příspěvek Unie poskytován v podobě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálních sazeb, by měla být výše finanční podpory pravidelně přezkoumávána a v případě potřeby upravována v souladu s finančním nařízením, případně s přihlédnutím k životním a existenčním nákladům v dané hostitelské zemi a cestovním výdajům. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(65)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. V případech, kdy je příspěvek Unie poskytován v podobě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálních sazeb, by měla být výše finanční podpory pravidelně přezkoumávána a v případě potřeby upravována v souladu s finančním nařízením, případně s přihlédnutím k životním a existenčním nákladům v dané hostitelské zemi a cestovním výdajům. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (66) | V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant jsou však způsobilé pro financování Unií pouze v řádně odůvodněných mimořádných případech. V souladu s čl. 193 odst. 4 uvedeného nařízení nejsou náklady vzniklé před podáním žádosti o grant způsobilé pro financování Unií ani v případě grantů na provozní náklady a grantová dohoda má být v takovém případě podepsána do čtyř měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu. S cílem zabránit jakémukoli přerušení poskytování podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné v rozhodnutí o financování stanovit, po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a pouze v řádně odůvodněných případech, že způsobilé jsou i činnosti uskutečněné a náklady vzniklé od 1. ledna 2021, avšak před podáním žádosti o grant. |
| --- | --- |

(66)

V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant udělit na již zahájenou akci v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant jsou však způsobilé pro financování Unií pouze v řádně odůvodněných mimořádných případech. V souladu s čl. 193 odst. 4 uvedeného nařízení nejsou náklady vzniklé před podáním žádosti o grant způsobilé pro financování Unií ani v případě grantů na provozní náklady a grantová dohoda má být v takovém případě podepsána do čtyř měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu. S cílem zabránit jakémukoli přerušení poskytování podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné v rozhodnutí o financování stanovit, po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a pouze v řádně odůvodněných případech, že způsobilé jsou i činnosti uskutečněné a náklady vzniklé od 1. ledna 2021, avšak před podáním žádosti o grant.

| (67) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu nadnárodní povahy programu, velkého objemu a širokého zeměpisného rozsahu financovaných činností v oblasti vzdělávací mobility a spolupráce, jejich vlivu na přístup ke vzdělávací mobilitě a v obecnější rovině na integraci Unie a z důvodu posíleného mezinárodního rozměru, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(67)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu nadnárodní povahy programu, velkého objemu a širokého zeměpisného rozsahu financovaných činností v oblasti vzdělávací mobility a spolupráce, jejich vlivu na přístup ke vzdělávací mobilitě a v obecnější rovině na integraci Unie a z důvodu posíleného mezinárodního rozměru, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (68) | Nařízení (EU) č. 1288/2013 by proto mělo být zrušeno s účinkem od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(68)

Nařízení (EU) č. 1288/2013 by proto mělo být zrušeno s účinkem od 1. ledna 2021.

| (69) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění víceletého finančního rámce na období 2021–2027 od jeho začátku by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021, |
| --- | --- |

(69)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění víceletého finančního rámce na období 2021–2027 od jeho začátku by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zavádí Erasmus+, program pro akci Unie v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu (dále jen „program“) na období víceletého finančního rámce na období 2021–2027.

Stanoví se jím cíle programu, rozpočet na období od roku 2021 do roku 2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „celoživotním učením“ učení ve všech svých formách, totiž formální, neformální i informální učení, které probíhá ve všech fázích života a jehož výsledkem je zdokonalení nebo aktualizace znalostí, dovedností, kompetencí a postojů nebo zapojení do společnosti v osobní, občanské, kulturní, sociální nebo se zaměstnáním související perspektivě, včetně poskytování poradenských služeb; zahrnuje předškolní vzdělávání a péči, všeobecné vzdělávání, odborné vzdělávání a přípravu, vysokoškolské vzdělávání, vzdělávání dospělých, práci s mládeží a jiné kontexty učení mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu a zpravidla podporuje meziodvětvovou spolupráci a flexibilní vzdělávací dráhy; |
| --- | --- |

1)

„celoživotním učením“ učení ve všech svých formách, totiž formální, neformální i informální učení, které probíhá ve všech fázích života a jehož výsledkem je zdokonalení nebo aktualizace znalostí, dovedností, kompetencí a postojů nebo zapojení do společnosti v osobní, občanské, kulturní, sociální nebo se zaměstnáním související perspektivě, včetně poskytování poradenských služeb; zahrnuje předškolní vzdělávání a péči, všeobecné vzdělávání, odborné vzdělávání a přípravu, vysokoškolské vzdělávání, vzdělávání dospělých, práci s mládeží a jiné kontexty učení mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu a zpravidla podporuje meziodvětvovou spolupráci a flexibilní vzdělávací dráhy;

| 2) | „vzdělávací mobilitou“ fyzický přesun do jiné země, než je země bydliště, za účelem studia, odborného vzdělávání, neformálního nebo informálního učení; |
| --- | --- |

2)

„vzdělávací mobilitou“ fyzický přesun do jiné země, než je země bydliště, za účelem studia, odborného vzdělávání, neformálního nebo informálního učení;

| 3) | „virtuálním učením“ získávání znalostí, dovedností a kompetencí prostřednictvím nástrojů informačních a komunikačních technologií, jež účastníkům umožní nabýt smysluplné nadnárodní nebo mezinárodní učební zkušenosti; |
| --- | --- |

3)

„virtuálním učením“ získávání znalostí, dovedností a kompetencí prostřednictvím nástrojů informačních a komunikačních technologií, jež účastníkům umožní nabýt smysluplné nadnárodní nebo mezinárodní učební zkušenosti;

| 4) | „neformálním učením“ učení, k němuž dochází mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu na základě plánované činnosti, pokud jde o cíle a dobu učení, a při němž existuje určitá forma podpory tohoto učení; |
| --- | --- |

4)

„neformálním učením“ učení, k němuž dochází mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu na základě plánované činnosti, pokud jde o cíle a dobu učení, a při němž existuje určitá forma podpory tohoto učení;

| 5) | „informálním učením“ učení, které je výsledkem každodenních činností a zkušeností a které není organizováno nebo strukturováno, pokud jde o cíle, dobu nebo podporu učení; z pohledu učící se osoby může být neúmyslné; |
| --- | --- |

5)

„informálním učením“ učení, které je výsledkem každodenních činností a zkušeností a které není organizováno nebo strukturováno, pokud jde o cíle, dobu nebo podporu učení; z pohledu učící se osoby může být neúmyslné;

| 6) | „mladými lidmi“ osoby ve věku 13 až 30 let; |
| --- | --- |

6)

„mladými lidmi“ osoby ve věku 13 až 30 let;

| 7) | „sportem na základní úrovni“ pohybové volnočasové aktivity provozované lidmi všeho věku pravidelně na neprofesionální úrovni pro zdravotní, vzdělávací nebo sociální účely; |
| --- | --- |

7)

„sportem na základní úrovni“ pohybové volnočasové aktivity provozované lidmi všeho věku pravidelně na neprofesionální úrovni pro zdravotní, vzdělávací nebo sociální účely;

| 8) | „vysokoškolským studentem“ osoba zapsaná na instituci vysokoškolského vzdělávání do krátkého cyklu anebo bakalářského, magisterského, doktorského nebo obdobného studia, anebo čerstvý absolvent takové instituce; |
| --- | --- |

8)

„vysokoškolským studentem“ osoba zapsaná na instituci vysokoškolského vzdělávání do krátkého cyklu anebo bakalářského, magisterského, doktorského nebo obdobného studia, anebo čerstvý absolvent takové instituce;

| 9) | „pracovníkem“ osoba, která se profesionálně nebo jako dobrovolník podílí na vzdělávání, odborné přípravě či neformálním učení na všech úrovních; to zahrnuje profesory, učitele, včetně učitelů v předškolních zařízeních, školitele, vedoucí pracovníky škol, pracovníky s mládeží, pracovníky v oblasti sportu, pracovníky v oblasti předškolního vzdělávání a péče, nepedagogické pracovníky a další odborníky z praxe pravidelně se věnující podpoře učení; |
| --- | --- |

9)

„pracovníkem“ osoba, která se profesionálně nebo jako dobrovolník podílí na vzdělávání, odborné přípravě či neformálním učení na všech úrovních; to zahrnuje profesory, učitele, včetně učitelů v předškolních zařízeních, školitele, vedoucí pracovníky škol, pracovníky s mládeží, pracovníky v oblasti sportu, pracovníky v oblasti předškolního vzdělávání a péče, nepedagogické pracovníky a další odborníky z praxe pravidelně se věnující podpoře učení;

| 10) | „pracovníkem v oblasti sportu“ osoba, jež se za odměnu nebo jako dobrovolník podílí na vedení, tréninku a řízení sportovních týmů nebo jednotlivých sportovců; |
| --- | --- |

10)

„pracovníkem v oblasti sportu“ osoba, jež se za odměnu nebo jako dobrovolník podílí na vedení, tréninku a řízení sportovních týmů nebo jednotlivých sportovců;

| 11) | „studující v rámci odborného vzdělávání a přípravy“ osoba zapsaná do programu počátečního či dalšího odborného vzdělávání a přípravy na jakékoli úrovni od středoškolského po postsekundární vzdělávání nebo osoba, která v nedávné době takový program absolvovala nebo v něm získala kvalifikaci; |
| --- | --- |

11)

„studující v rámci odborného vzdělávání a přípravy“ osoba zapsaná do programu počátečního či dalšího odborného vzdělávání a přípravy na jakékoli úrovni od středoškolského po postsekundární vzdělávání nebo osoba, která v nedávné době takový program absolvovala nebo v něm získala kvalifikaci;

| 12) | „žákem“ osoba zapsaná pro výuku v instituci poskytující všeobecné vzdělávání na jakékoli úrovni od předškolního vzdělávání a péče až k vyššímu středoškolskému vzdělávání nebo osoba vzdělávaná mimo institucionální rámec, již příslušné orgány považují za způsobilou k účasti v programu ve své územní působnosti; |
| --- | --- |

12)

„žákem“ osoba zapsaná pro výuku v instituci poskytující všeobecné vzdělávání na jakékoli úrovni od předškolního vzdělávání a péče až k vyššímu středoškolskému vzdělávání nebo osoba vzdělávaná mimo institucionální rámec, již příslušné orgány považují za způsobilou k účasti v programu ve své územní působnosti;

| 13) | „vzděláváním dospělých“ jakákoli forma jiného než odborného vzdělávání pro dospělé po počátečním vzdělávání, ať již formální, neformální či informální povahy; |
| --- | --- |

13)

„vzděláváním dospělých“ jakákoli forma jiného než odborného vzdělávání pro dospělé po počátečním vzdělávání, ať již formální, neformální či informální povahy;

| 14) | „třetí zemí“ zemi, která není členským státem; |
| --- | --- |

14)

„třetí zemí“ zemi, která není členským státem;

| 15) | „partnerstvím“ dohoda mezi skupinou institucí nebo organizací, jejímž účelem je provádění společných činností a projektů; |
| --- | --- |

15)

„partnerstvím“ dohoda mezi skupinou institucí nebo organizací, jejímž účelem je provádění společných činností a projektů;

| 16) | „společným magisterským programem Erasmus Mundus“ ucelený studijní program nabízený alespoň dvěma vysokoškolskými institucemi, jehož výsledkem je jeden nebo více dokladů o dosaženém vzdělání společně vystavených a podepsaných všemi zúčastněnými institucemi a úředně uznávaných v zemích, kde se zúčastněné instituce nacházejí; |
| --- | --- |

16)

„společným magisterským programem Erasmus Mundus“ ucelený studijní program nabízený alespoň dvěma vysokoškolskými institucemi, jehož výsledkem je jeden nebo více dokladů o dosaženém vzdělání společně vystavených a podepsaných všemi zúčastněnými institucemi a úředně uznávaných v zemích, kde se zúčastněné instituce nacházejí;

| 17) | „mezinárodní“ jakákoli akce, do níž je zapojena alespoň jedna třetí země, která není přidružena k programu; |
| --- | --- |

17)

„mezinárodní“ jakákoli akce, do níž je zapojena alespoň jedna třetí země, která není přidružena k programu;

| 18) | „virtuální spoluprací“ jakákoli forma spolupráce prostřednictvím nástrojů informačních a komunikačních technologií za účelem usnadnění a podpory jakýchkoli relevantních akcí programu; |
| --- | --- |

18)

„virtuální spoluprací“ jakákoli forma spolupráce prostřednictvím nástrojů informačních a komunikačních technologií za účelem usnadnění a podpory jakýchkoli relevantních akcí programu;

| 19) | „vysokoškolskou institucí“ jakákoli instituce podle vnitrostátního práva nebo praxe, která nabízí uznávané akademické tituly nebo jiné uznávané kvalifikace na úrovni terciárního vzdělání, bez ohledu na to, jak je nazývána, nebo jiná srovnatelná instituce na terciární úrovni, kterou vnitrostátní orgány považují za způsobilou pro účast v programu ve své územní působnosti; |
| --- | --- |

19)

„vysokoškolskou institucí“ jakákoli instituce podle vnitrostátního práva nebo praxe, která nabízí uznávané akademické tituly nebo jiné uznávané kvalifikace na úrovni terciárního vzdělání, bez ohledu na to, jak je nazývána, nebo jiná srovnatelná instituce na terciární úrovni, kterou vnitrostátní orgány považují za způsobilou pro účast v programu ve své územní působnosti;

| 20) | „nadnárodní“ jakákoli akce, do níž jsou zapojeny alespoň dvě země, které jsou buď členskými státy, nebo třetími zeměmi přidruženými k programu; |
| --- | --- |

20)

„nadnárodní“ jakákoli akce, do níž jsou zapojeny alespoň dvě země, které jsou buď členskými státy, nebo třetími zeměmi přidruženými k programu;

| 21) | „činností pro zapojení mládeže“ činnost mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu vykonávaná neformálními skupinami mladých lidí nebo mládežnickými organizacemi, která se vyznačuje přístupem neformálního či informálního učení; |
| --- | --- |

21)

„činností pro zapojení mládeže“ činnost mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu vykonávaná neformálními skupinami mladých lidí nebo mládežnickými organizacemi, která se vyznačuje přístupem neformálního či informálního učení;

| 22) | „pracovníkem s mládeží“ osoba, která se profesionálně nebo jako dobrovolník podílí na neformálním učení a podporuje mladé lidi v jejich osobním sociálně-vzdělávacím a profesním rozvoji a v rozvoji jejich kompetencí; to zahrnuje i osoby, které plánují, řídí, koordinují a provádějí činnosti v oblasti mládeže; |
| --- | --- |

22)

„pracovníkem s mládeží“ osoba, která se profesionálně nebo jako dobrovolník podílí na neformálním učení a podporuje mladé lidi v jejich osobním sociálně-vzdělávacím a profesním rozvoji a v rozvoji jejich kompetencí; to zahrnuje i osoby, které plánují, řídí, koordinují a provádějí činnosti v oblasti mládeže;

| 23) | „dialogem EU s mládeží“ dialog mezi mladými lidmi a organizacemi mládeže a tvůrci politik a osobami s rozhodovací pravomocí, jakož i odborníky, výzkumnými pracovníky a případně jinými aktéry občanské společnosti; slouží jako stálé fórum pro společné uvažování a konzultace o prioritách a všech oblastech souvisejících s mladými lidmi; |
| --- | --- |

23)

„dialogem EU s mládeží“ dialog mezi mladými lidmi a organizacemi mládeže a tvůrci politik a osobami s rozhodovací pravomocí, jakož i odborníky, výzkumnými pracovníky a případně jinými aktéry občanské společnosti; slouží jako stálé fórum pro společné uvažování a konzultace o prioritách a všech oblastech souvisejících s mladými lidmi;

| 24) | „právním subjektem“ fyzická nebo právnická osoba vytvořená a uznaná jako taková podle vnitrostátního, unijního či mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která může vlastním jménem vykonávat práva a podléhat povinnostem, nebo subjekt, který nemá právní subjektivitu, jak je uvedeno v čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení; |
| --- | --- |

24)

„právním subjektem“ fyzická nebo právnická osoba vytvořená a uznaná jako taková podle vnitrostátního, unijního či mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která může vlastním jménem vykonávat práva a podléhat povinnostem, nebo subjekt, který nemá právní subjektivitu, jak je uvedeno v čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení;

| 25) | „osobou s omezenými příležitostmi“ osoba, která z ekonomických, sociálních, kulturních, zeměpisných nebo zdravotních důvodů, z toho důvodu, že pochází z přistěhovaleckého prostředí, z důvodů jako zdravotní postižení či vzdělávací obtíže, nebo z jakýchkoli jiných důvodů, včetně těch, které by mohly vést k diskriminaci podle článku 21 Listiny základních práv Evropské unie, čelí překážkám, které jí brání účinně využít příležitostí, které program nabízí; |
| --- | --- |

25)

„osobou s omezenými příležitostmi“ osoba, která z ekonomických, sociálních, kulturních, zeměpisných nebo zdravotních důvodů, z toho důvodu, že pochází z přistěhovaleckého prostředí, z důvodů jako zdravotní postižení či vzdělávací obtíže, nebo z jakýchkoli jiných důvodů, včetně těch, které by mohly vést k diskriminaci podle článku 21 Listiny základních práv Evropské unie, čelí překážkám, které jí brání účinně využít příležitostí, které program nabízí;

| 26) | „vnitrostátním orgánem“ jeden nebo více orgánů, které na vnitrostátní úrovni odpovídají za monitorování a kontrolu řízení programu v členském státě nebo ve třetí zemi přidružené k programu; |
| --- | --- |

26)

„vnitrostátním orgánem“ jeden nebo více orgánů, které na vnitrostátní úrovni odpovídají za monitorování a kontrolu řízení programu v členském státě nebo ve třetí zemi přidružené k programu;

| 27) | „národní agenturou“ jeden nebo více subjektů, které odpovídají za řízení provádění programu na vnitrostátní úrovni v daném členském státě nebo třetí zemi přidružené k programu; |
| --- | --- |

27)

„národní agenturou“ jeden nebo více subjektů, které odpovídají za řízení provádění programu na vnitrostátní úrovni v daném členském státě nebo třetí zemi přidružené k programu;

| 28) | „nově zapojenou organizací“ organizace nebo instituce, jež dříve nedostávala podporu na daný typ akce podporované tímto programem nebo programem na období 2014–2020 jako koordinátor ani jako partner. |
| --- | --- |

28)

„nově zapojenou organizací“ organizace nebo instituce, jež dříve nedostávala podporu na daný typ akce podporované tímto programem nebo programem na období 2014–2020 jako koordinátor ani jako partner.

Článek 3

Cíle programu

1.   Obecným cílem programu je podpořit prostřednictvím celoživotního učení vzdělávací, profesionální i osobní rozvoj lidí v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu v Evropě i mimo ni a tím přispět k udržitelnému růstu, kvalitním pracovním místům a sociální soudržnosti, k podněcování inovací a k posílení evropské identity a aktivního občanství. Program představuje klíčový nástroj pro vytváření Evropského prostoru vzdělávání, pro podporu provádění evropské strategické spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně jejích odvětvových agend, pro prosazování spolupráce v oblasti politiky mládeže v rámci strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 a pro rozvoj evropské dimenze sportu.

2.   Specifickými cíli programu je podporovat:

| a) | vzdělávací mobilitu jednotlivců a skupin, jakož i spolupráci, kvalitu, začleňování a rovnost, excelenci, kreativitu a inovace na úrovni organizací a politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

a)

vzdělávací mobilitu jednotlivců a skupin, jakož i spolupráci, kvalitu, začleňování a rovnost, excelenci, kreativitu a inovace na úrovni organizací a politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy;

| b) | neformální a informální vzdělávací mobilitu a aktivní účast mezi mladými lidmi, jakož i spolupráci, kvalitu, začleňování, kreativitu a inovace na úrovni organizací a politik v oblasti mládeže; |
| --- | --- |

b)

neformální a informální vzdělávací mobilitu a aktivní účast mezi mladými lidmi, jakož i spolupráci, kvalitu, začleňování, kreativitu a inovace na úrovni organizací a politik v oblasti mládeže;

| c) | vzdělávací mobilitu pracovníků v oblasti sportu, jakož i spolupráci, kvalitu, začleňování, kreativitu a inovace na úrovni sportovních organizací a sportovních politik. |
| --- | --- |

c)

vzdělávací mobilitu pracovníků v oblasti sportu, jakož i spolupráci, kvalitu, začleňování, kreativitu a inovace na úrovni sportovních organizací a sportovních politik.

3.   Cílů programu se dosahuje prostřednictvím těchto tří klíčových akcí, které jsou převážně nadnárodní či mezinárodní povahy:

| a) | vzdělávací mobilita („klíčová akce 1“); |
| --- | --- |

a)

vzdělávací mobilita („klíčová akce 1“);

| b) | spolupráce mezi organizacemi a institucemi („klíčová akce 2“) a |
| --- | --- |

b)

spolupráce mezi organizacemi a institucemi („klíčová akce 2“) a

| c) | podpora rozvoje politik a spolupráce („klíčová akce 3“). |
| --- | --- |

c)

podpora rozvoje politik a spolupráce („klíčová akce 3“).

Cíle programu jsou rovněž naplňovány prostřednictvím akcí Jean Monnet stanovených v článku 7.

Akce podporované v rámci programu jsou stanoveny v kapitolách II (vzdělávání a odborná příprava), III (mládež) a IV (sport). Popis těchto akcí je uveden v příloze I. Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 33 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění uvedená příloha přidáním popisu akcí, je-li to nezbytné, s cílem přizpůsobit se vývoji v příslušných oblastech.

Článek 4

Evropská přidaná hodnota

1.   Program podporuje pouze ty akce a činnosti, které představují potenciální evropskou přidanou hodnotu a které přispívají k dosažení cílů programu stanovených v článku 3.

2.   Evropskou přidanou hodnotu akcí a činností programu zajišťuje například jejich:

| a) | nadnárodní povaha, zejména s ohledem na mobilitu a spolupráci s cílem dosáhnout udržitelného systémového dopadu; |
| --- | --- |

a)

nadnárodní povaha, zejména s ohledem na mobilitu a spolupráci s cílem dosáhnout udržitelného systémového dopadu;

| b) | doplňkovost a synergie s dalšími programy a politikami na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

b)

doplňkovost a synergie s dalšími programy a politikami na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni;

| c) | příspěvek k účinnému využívání unijních nástrojů v oblastech transparentnosti a uznávání. |
| --- | --- |

c)

příspěvek k účinnému využívání unijních nástrojů v oblastech transparentnosti a uznávání.

KAPITOLA II

VZDĚLÁVÁNÍ A ODBORNÁ PŘÍPRAVA

Článek 5

Klíčová akce 1
  Vzdělávací mobilita

1.   V oblasti vzdělávání a odborné přípravy podporuje program v rámci klíčové akce 1 tyto akce:

| a) | vzdělávací mobilita vysokoškolských studentů a pracovníků; |
| --- | --- |

a)

vzdělávací mobilita vysokoškolských studentů a pracovníků;

| b) | vzdělávací mobilita studujících v rámci odborného vzdělávání a přípravy a pracovníků v odborném vzdělávání a přípravě; |
| --- | --- |

b)

vzdělávací mobilita studujících v rámci odborného vzdělávání a přípravy a pracovníků v odborném vzdělávání a přípravě;

| c) | vzdělávací mobilita žáků a zaměstnanců škol; |
| --- | --- |

c)

vzdělávací mobilita žáků a zaměstnanců škol;

| d) | vzdělávací mobilita studujících a pracovníků ve vzdělávání dospělých. |
| --- | --- |

d)

vzdělávací mobilita studujících a pracovníků ve vzdělávání dospělých.

2.   Vzdělávací mobilita podle tohoto článku může být doprovázena virtuálním učením a opatřeními, jako jsou jazyková podpora, přípravné návštěvy, odborná příprava a virtuální spolupráce. Vzdělávací mobilitu lze v případě osob, které se jí nemohou účastnit, nahradit virtuálním učením.

Článek 6

Klíčová akce 2
  Spolupráce mezi organizacemi a institucemi

V oblasti vzdělávání a odborné přípravy podporuje program v rámci klíčové akce 2 tyto akce:

| a) | partnerství pro spolupráci a výměnu osvědčených postupů, včetně partnerství malého rozsahu na podporu širšího a inkluzivnějšího přístupu k programu; |
| --- | --- |

a)

partnerství pro spolupráci a výměnu osvědčených postupů, včetně partnerství malého rozsahu na podporu širšího a inkluzivnějšího přístupu k programu;

| b) | partnerství na podporu excelence, především iniciativu Evropské univerzity, platformy center excelence odborného vzdělávání a společné magisterské programy Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

b)

partnerství na podporu excelence, především iniciativu Evropské univerzity, platformy center excelence odborného vzdělávání a společné magisterské programy Erasmus Mundus;

| c) | partnerství pro inovace s cílem posílit inovační kapacitu Evropy; |
| --- | --- |

c)

partnerství pro inovace s cílem posílit inovační kapacitu Evropy;

| d) | uživatelsky přívětivé online platformy a nástroje virtuální spolupráce, včetně podpůrných služeb pro eTwinning a pro elektronickou platformu pro vzdělávání dospělých v Evropě a nástroje na usnadnění vzdělávací mobility, včetně iniciativy evropské studentské karty. |
| --- | --- |

d)

uživatelsky přívětivé online platformy a nástroje virtuální spolupráce, včetně podpůrných služeb pro eTwinning a pro elektronickou platformu pro vzdělávání dospělých v Evropě a nástroje na usnadnění vzdělávací mobility, včetně iniciativy evropské studentské karty.

Článek 7

Klíčová akce 3
  Podpora rozvoje politik a spolupráce

V oblasti vzdělávání a odborné přípravy podporuje program v rámci klíčové akce 3 tyto akce:

| a) | příprava a provádění obecných a odvětvových politických programů Unie v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a to i za podpory sítě Eurydice nebo činností jiných příslušných organizací a podpora boloňského procesu; |
| --- | --- |

a)

příprava a provádění obecných a odvětvových politických programů Unie v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a to i za podpory sítě Eurydice nebo činností jiných příslušných organizací a podpora boloňského procesu;

| b) | nástroje a opatření Unie pro rozvoj kvality, transparentnosti a uznávání kompetencí, dovedností a kvalifikací (30); |
| --- | --- |

b)

nástroje a opatření Unie pro rozvoj kvality, transparentnosti a uznávání kompetencí, dovedností a kvalifikací (30);

30

| c) | politický dialog a spolupráce s relevantními zúčastněnými stranami, včetně celounijních sítí a evropských a mezinárodních organizací v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

c)

politický dialog a spolupráce s relevantními zúčastněnými stranami, včetně celounijních sítí a evropských a mezinárodních organizací v oblasti vzdělávání a odborné přípravy;

| d) | opatření, která přispívají k vysoce kvalitnímu a inkluzivnímu provádění programu; |
| --- | --- |

d)

opatření, která přispívají k vysoce kvalitnímu a inkluzivnímu provádění programu;

| e) | spolupráce s dalšími nástroji Unie a poskytnutí podpory pro další politiky Unie; |
| --- | --- |

e)

spolupráce s dalšími nástroji Unie a poskytnutí podpory pro další politiky Unie;

| f) | činnosti zaměřené na šíření informací a zvyšování povědomí o výsledcích a prioritách evropských politik a o programu samotném. |
| --- | --- |

f)

činnosti zaměřené na šíření informací a zvyšování povědomí o výsledcích a prioritách evropských politik a o programu samotném.

Článek 8

Akce Jean Monnet

Program podporuje výuku, učení, výzkum a diskuse o otázkách evropské integrace, včetně budoucích výzev Unie a jejích příležitostí těmito akcemi:

| a) | akce Jean Monnet v oblasti vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- |

a)

akce Jean Monnet v oblasti vysokoškolského vzdělávání;

| b) | akce Jean Monnet v dalších oblastech vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

b)

akce Jean Monnet v dalších oblastech vzdělávání a odborné přípravy;

| c) | podpora těchto institucí sledujících některý cíl v evropském zájmu: Evropský univerzitní institut ve Florencii, včetně jeho Školy nadnárodní správy věcí veřejných; Evropská univerzita (v Bruggách a Natolinu); Evropský institut veřejné správy v Maastrichtu; Akademie evropského práva v Trevíru; Evropská agentura pro speciální a inkluzivní vzdělávání v Odense a Mezinárodní středisko evropského vzdělávání v Nice. |
| --- | --- |

c)

podpora těchto institucí sledujících některý cíl v evropském zájmu: Evropský univerzitní institut ve Florencii, včetně jeho Školy nadnárodní správy věcí veřejných; Evropská univerzita (v Bruggách a Natolinu); Evropský institut veřejné správy v Maastrichtu; Akademie evropského práva v Trevíru; Evropská agentura pro speciální a inkluzivní vzdělávání v Odense a Mezinárodní středisko evropského vzdělávání v Nice.

KAPITOLA III

MLÁDEŽ

Článek 9

Klíčová akce 1
  Vzdělávací mobilita

1.   V oblasti mládeže podporuje program v rámci klíčové akce 1 tyto akce:

| a) | vzdělávací mobilita mladých lidí; |
| --- | --- |

a)

vzdělávací mobilita mladých lidí;

| b) | činnosti pro zapojení mládeže; |
| --- | --- |

b)

činnosti pro zapojení mládeže;

| c) | činnosti DiscoverEU; |
| --- | --- |

c)

činnosti DiscoverEU;

| d) | vzdělávací mobilita pracovníků s mládeží. |
| --- | --- |

d)

vzdělávací mobilita pracovníků s mládeží.

2.   Akce podle odstavce 1 mohou být doprovázeny virtuálním učením a opatřeními, jako jsou jazyková podpora, přípravné návštěvy, odborná příprava a virtuální spolupráce. Vzdělávací mobilitu lze v případě osob, které se jí nemohou účastnit, nahradit virtuálním učením.

Článek 10

Klíčová akce 2
  Spolupráce mezi organizacemi a institucemi

V oblasti mládeže podporuje program v rámci klíčové akce 2 tyto akce:

| a) | partnerství pro spolupráci a výměnu osvědčených postupů, včetně partnerství malého rozsahu na podporu širšího a inkluzivnějšího přístupu k programu; |
| --- | --- |

a)

partnerství pro spolupráci a výměnu osvědčených postupů, včetně partnerství malého rozsahu na podporu širšího a inkluzivnějšího přístupu k programu;

| b) | partnerství pro inovace s cílem posílit evropskou inovační kapacitu; |
| --- | --- |

b)

partnerství pro inovace s cílem posílit evropskou inovační kapacitu;

| c) | uživatelsky přívětivé online platformy a nástroje pro virtuální spolupráci. |
| --- | --- |

c)

uživatelsky přívětivé online platformy a nástroje pro virtuální spolupráci.

Článek 11

Klíčová akce 3
  Podpora rozvoje politik a spolupráce

V oblasti mládeže podporuje program v rámci klíčové akce 3 tyto akce:

| a) | příprava a provádění politické agendy Unie týkající se mládeže, případně za podpory sítě Youth Wiki; |
| --- | --- |

a)

příprava a provádění politické agendy Unie týkající se mládeže, případně za podpory sítě Youth Wiki;

| b) | nástroje a opatření Unie na podporu kvality, transparentnosti a uznávání kompetencí a dovedností, zejména prostřednictvím pasu mládeže (Youthpass); |
| --- | --- |

b)

nástroje a opatření Unie na podporu kvality, transparentnosti a uznávání kompetencí a dovedností, zejména prostřednictvím pasu mládeže (Youthpass);

| c) | politický dialog a spolupráce s relevantními zúčastněnými stranami, včetně celounijních sítí a evropských a mezinárodních organizací v oblasti mládeže, dialog EU s mládeží a podpora Evropského fóra mládeže; |
| --- | --- |

c)

politický dialog a spolupráce s relevantními zúčastněnými stranami, včetně celounijních sítí a evropských a mezinárodních organizací v oblasti mládeže, dialog EU s mládeží a podpora Evropského fóra mládeže;

| d) | opatření, která přispívají k vysoce kvalitnímu a inkluzivnímu provádění programu, včetně podpory sítě Eurodesk; |
| --- | --- |

d)

opatření, která přispívají k vysoce kvalitnímu a inkluzivnímu provádění programu, včetně podpory sítě Eurodesk;

| e) | spolupráce s dalšími nástroji Unie a poskytnutí podpory pro další politiky Unie; |
| --- | --- |

e)

spolupráce s dalšími nástroji Unie a poskytnutí podpory pro další politiky Unie;

| f) | činnosti zaměřené na šíření informací a zvyšování povědomí o výsledcích a prioritách evropských politik a o programu samotném. |
| --- | --- |

f)

činnosti zaměřené na šíření informací a zvyšování povědomí o výsledcích a prioritách evropských politik a o programu samotném.

KAPITOLA IV

SPORT

Článek 12

Klíčová akce 1
  Vzdělávací mobilita

1.   V oblasti sportu bude program v rámci klíčové akce 1 podporovat vzdělávací mobilitu pracovníků v oblasti sportu.

2.   Vzdělávací mobilita podle tohoto článku může být doprovázena virtuálním učením a opatřeními, jako jsou jazyková podpora, přípravné návštěvy, odborná příprava a virtuální spolupráce. Vzdělávací mobilitu lze v případě osob, které se jí nemohou účastnit, nahradit virtuálním učením.

Článek 13

Klíčová akce 2
  Spolupráce mezi organizacemi a institucemi

V oblasti sportu podporuje program v rámci klíčové akce 2 tyto akce:

| a) | partnerství pro spolupráci a výměny osvědčených postupů, včetně partnerství malého rozsahu na podporu širšího a inkluzivnějšího přístupu k programu; |
| --- | --- |

a)

partnerství pro spolupráci a výměny osvědčených postupů, včetně partnerství malého rozsahu na podporu širšího a inkluzivnějšího přístupu k programu;

| b) | neziskové sportovní akce zaměřené na další rozvoj evropské dimenze sportu a na podporu otázek souvisejících se sportem na základní úrovni. |
| --- | --- |

b)

neziskové sportovní akce zaměřené na další rozvoj evropské dimenze sportu a na podporu otázek souvisejících se sportem na základní úrovni.

Článek 14

Klíčová akce 3
  Podpora rozvoje politik a spolupráce

V oblasti sportu podporuje program v rámci klíčové akce 3 tyto akce:

| a) | příprava a provádění politické agendy Unie týkající se sportu a pohybové aktivity; |
| --- | --- |

a)

příprava a provádění politické agendy Unie týkající se sportu a pohybové aktivity;

| b) | politický dialog a spolupráce s relevantními zúčastněnými stranami, včetně evropských a mezinárodních organizací v oblasti sportu; |
| --- | --- |

b)

politický dialog a spolupráce s relevantními zúčastněnými stranami, včetně evropských a mezinárodních organizací v oblasti sportu;

| c) | opatření, která přispívají k vysoce kvalitnímu a inkluzivnímu provádění programu; |
| --- | --- |

c)

opatření, která přispívají k vysoce kvalitnímu a inkluzivnímu provádění programu;

| d) | spolupráce s dalšími nástroji Unie a podpora dalších politik Unie; |
| --- | --- |

d)

spolupráce s dalšími nástroji Unie a podpora dalších politik Unie;

| e) | činnosti zaměřené na šíření informací a zvyšování povědomí o výsledcích a prioritách evropských politik a o programu samotném. |
| --- | --- |

e)

činnosti zaměřené na šíření informací a zvyšování povědomí o výsledcích a prioritách evropských politik a o programu samotném.

KAPITOLA V

ZAČLEŇOVÁNÍ

Článek 15

Strategie začleňování

Komise do 29. listopadu 2021 vypracuje rámec opatření zaměřených na začleňování s cílem zvýšit míru účasti osob s omezenými příležitostmi a pokyny pro provádění takových opatření. Tyto pokyny se po dobu trvání programu podle potřeby aktualizují. Na základě tohoto rámce a se zvláštním ohledem na specifické problémy s přístupem k programu v jednotlivých členských státech se vypracují akční plány pro začleňování, které tvoří nedílnou součást pracovních programů národních agentur. Jejich provádění pravidelně sleduje Komise.

Článek 16

Finanční opatření na podporu začleňování

1.   Komise v relevantních případech zajistí, aby byla zavedena finanční podpůrná opatření, včetně předběžného financování, k usnadnění účasti osob s omezenými příležitostmi, zejména těch, kterým v účasti brání finanční důvody. Výše podpory musí být založena na objektivních kritériích.

2.   S cílem zlepšit přístup osob s omezenými příležitostmi a zajistit hladké provádění programu upraví Komise podle potřeby granty na podporu vzdělávací mobility v rámci programu, nebo k této úpravě oprávní národní agentury.

3.   Náklady na opatření, jejichž cílem je usnadnit nebo podpořit začleňování, nesmějí být důvodem pro zamítnutí žádosti v rámci programu.

KAPITOLA VI

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 17

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období od roku 2021 do roku 2027 činí 24 574 000 000 EUR v běžných cenách.

2.   V důsledku úpravy specifické pro program na základě článku 5 nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 se částka stanovená v odstavci 1 tohoto článku zvyšují o dodatečný příděl ve výši 1 700 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018, jak je stanoveno v příloze II uvedeného nařízení.

3.   Orientační rozdělení částky stanovené v odstavci 1 je následující:

| a) | 20 396 420 000 EUR, což představuje 83 % částky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, na akce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy uvedené v článcích 5 až 8 se rozdělí takto:






  i) | přinejmenším 7 057 161 320 EUR, což představuje 34,6 % celkové částky uvedené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a na akce uvedené v čl. 6 písm. a) v oblasti vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- | --- |

a)

20 396 420 000 EUR, což představuje 83 % částky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, na akce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy uvedené v článcích 5 až 8 se rozdělí takto:

i)

přinejmenším 7 057 161 320 EUR, což představuje 34,6 % celkové částky uvedené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a na akce uvedené v čl. 6 písm. a) v oblasti vysokoškolského vzdělávání;

| ii) | přinejmenším 4 385 230 300 EUR, což představuje 21,5 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. b) a na akce uvedené v čl. 6 písm. a) v oblasti odborného vzdělávání a přípravy; |
| --- | --- |

ii)

přinejmenším 4 385 230 300 EUR, což představuje 21,5 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. b) a na akce uvedené v čl. 6 písm. a) v oblasti odborného vzdělávání a přípravy;

| iii) | přinejmenším 3 100 255 840 EUR, což představuje 15,2 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce uvedené v čl. 5 písm. c) a na akce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) v oblasti školního vzdělávání; |
| --- | --- |

iii)

přinejmenším 3 100 255 840 EUR, což představuje 15,2 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce uvedené v čl. 5 písm. c) a na akce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) v oblasti školního vzdělávání;

| iv) | přinejmenším 1 182 992 360 EUR, což představuje 5,8 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce uvedené v čl. 5 písm. d) a na akce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) v oblasti vzdělávání dospělých; |
| --- | --- |

iv)

přinejmenším 1 182 992 360 EUR, což představuje 5,8 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce uvedené v čl. 5 písm. d) a na akce uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. a) v oblasti vzdělávání dospělých;

| v) | přinejmenším 367 135 560 EUR, což představuje 1,8 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce Jean Monnet uvedené v článku 8; |
| --- | --- |

v)

přinejmenším 367 135 560 EUR, což představuje 1,8 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce Jean Monnet uvedené v článku 8;

| vi) | přinejmenším 3 467 391 400 EUR, což představuje 17 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce, jež jsou primárně řízeny přímo, a na horizontální činnosti uvedené v čl. 5 odst. 2, čl. 6 písm. b), c) a d) a článku 7; |
| --- | --- |

vi)

přinejmenším 3 467 391 400 EUR, což představuje 17 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na akce, jež jsou primárně řízeny přímo, a na horizontální činnosti uvedené v čl. 5 odst. 2, čl. 6 písm. b), c) a d) a článku 7;

| vii) | 836 253 220 EUR, což představuje 4,1 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na rozpětí flexibility, kterou je možné použít na podporu kterékoli z akcí uvedených v kapitole II; |
| --- | --- |

vii)

836 253 220 EUR, což představuje 4,1 % celkové částky stanovené v písmeni a) tohoto odstavce, na rozpětí flexibility, kterou je možné použít na podporu kterékoli z akcí uvedených v kapitole II;

| b) | 2 531 122 000 EUR, což představuje 10,3 % částky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, na akce v oblasti mládeže uvedené v článcích 9, 10 a 11; |
| --- | --- |

b)

2 531 122 000 EUR, což představuje 10,3 % částky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, na akce v oblasti mládeže uvedené v článcích 9, 10 a 11;

| c) | 466 906 000 EUR, což představuje 1,9 % částky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, na akce v oblasti sportu uvedené v článcích 12, 13 a 14; |
| --- | --- |

c)

466 906 000 EUR, což představuje 1,9 % částky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, na akce v oblasti sportu uvedené v článcích 12, 13 a 14;

| d) | přinejmenším 810 942 000 EUR, což představuje 3,3 % částky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, jako příspěvek na provozní náklady národních agentur; a |
| --- | --- |

d)

přinejmenším 810 942 000 EUR, což představuje 3,3 % částky stanovené v odstavci 1 tohoto článku, jako příspěvek na provozní náklady národních agentur; a

| e) | 368 610 000 EUR, což představuje 1,5 % částky stanovené odstavci 1 tohoto článku, na podporu programu. |
| --- | --- |

e)

368 610 000 EUR, což představuje 1,5 % částky stanovené odstavci 1 tohoto článku, na podporu programu.

4.   Dodatečný příděl podle odstavce 2 se provede na poměrném základě podle orientačního rozdělení stanoveného v odstavci 3.

5.   Vedle částek stanovených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku a za účelem podpory mezinárodního rozměru programu se další finanční příspěvek zpřístupní na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci, kterým se zřizuje nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, mění a zrušuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU a zrušují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009, a nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj předvstupní pomoci (IPA III), na podporu akcí prováděných a řízených v souladu s tímto nařízením. Uvedený příspěvek je financován v souladu s nařízeními zřizujícími uvedené nástroje.

6.   Finanční prostředky, které mají spravovat národní agentury, se přidělují na základě počtu obyvatel a životních nákladů v dotčeném členském státě, vzdálenosti mezi hlavními městy členských států a výkonnosti. Komise tato kritéria a s nimi související vzorce pro přidělování prostředků dále upřesní v pracovních programech uvedených v článku 22. Tyto vzorce pokud možno zamezí výraznému snížení ročních rozpočtů přidělených členským státům mezi jednotlivými roky a minimalizují nadměrnou nerovnováhu ve výši přidělovaných prostředků. Finanční prostředky se přidělují na základě výkonnosti s cílem podpořit účinné a efektivní využívání zdrojů. Kritéria použitá k měření výkonnosti musí vycházet z nejnovějších dostupných údajů.

7.   Částky stanovené v odstavcích 1 a 2 lze použít na technickou a administrativní pomoc určenou pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace.

8.   Do programu mohou být za podmínek stanovených v článku 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (dále jen „nařízení o společných ustanoveních na období 2021–2027“) převedeny na žádost dotčeného členského státu zdroje přidělené členským státům ve sdíleném řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce. Tyto zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Článek 18

Formy financování z prostředků Unie a metody provádění

1.   Program je důsledně prováděn v přímém řízení v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení nebo v nepřímém řízení se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) uvedeného nařízení.

2.   Program může poskytnout finanční prostředky kteroukoli z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména ve formě grantů, cen a veřejných zakázek.

3.   Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat riziko spojené se zpětným získáním prostředků dlužných příjemci a považují se za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použije se čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) 2021/695.

KAPITOLA VII

ÚČAST NA PROGRAMU

Článek 19

Třetí země přidružené k programu

1.   Program je otevřen účasti těchto třetích zemí:

| a) | členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru; |
| --- | --- |

a)

členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;

| b) | přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

b)

přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| c) | zemí evropské politiky sousedství v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

c)

zemí evropské politiky sousedství v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| d) | dalších třetích zemí v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast dané třetí země na kterémkoli programu Unie, pokud tato dohoda:






  i) | zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni; |
| --- | --- | --- |

d)

dalších třetích zemí v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast dané třetí země na kterémkoli programu Unie, pokud tato dohoda:

i)

zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni;

| ii) | stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady; |
| --- | --- |

ii)

stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady;

| iii) | nesvěřuje dané třetí zemi žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie; |
| --- | --- |

iii)

nesvěřuje dané třetí zemi žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie;

| iv) | zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy. |
| --- | --- |

iv)

zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy.

Příspěvky uvedené v prvním pododstavci písm. d) bodě ii) představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.

2.   Země uvedené v odstavci 1 se mohou programu účastnit pouze v celém jeho rozsahu a za podmínky, že splní všechny povinnosti, které toto nařízení ukládá členským státům.

Článek 20

Třetí země nepřidružené k programu

V řádně odůvodněných případech lze v zájmu Unie akce programu uvedené v článcích 5 až 7, čl. 8 písm. a) a b) a článcích 9 až 14 otevřít rovněž účasti právních subjektů ze třetích zemí, které k programu přidruženy nejsou.

Článek 21

Pravidla pro přímé a nepřímé řízení

1.   Program je otevřen účasti veřejných i soukromých právních subjektů působících v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu.

2.   V případě výběru v přímém i nepřímém řízení mohou být členy hodnotící komise externí odborníci, jak je stanoveno v čl. 150 odst. 3 třetím pododstavci finančního nařízení.

3.   Má se za to, že veřejné právní subjekty a instituce a organizace v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu, které během posledních dvou let získaly více než 50 % svého ročního příjmu z veřejných zdrojů, mají potřebnou finanční, odbornou a správní kapacitu k provádění činností v rámci programu. Nemusí předkládat další dokumentaci k doložení uvedené kapacity.

4.   Komise může zveřejnit společné výzvy s třetími zeměmi nepřidruženými k programu nebo s jejich organizacemi a agenturami k financování projektů na základě odpovídajících finančních prostředků. Projekty lze hodnotit a vybírat prostřednictvím společných hodnotících a výběrových postupů dohodnutých zúčastněnými financujícími organizacemi či agenturami v souladu se zásadami stanovenými ve finančním nařízení.

KAPITOLA VIII

PROGRAMOVÁNÍ, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ

Článek 22

Pracovní program

Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. Pracovní programy uvádějí částku přidělenou na každou akci a rozdělení finančních prostředků mezi členské státy a třetí země přidružené k programu v případě akcí, které mají být řízeny prostřednictvím národní agentury. Komise pracovní programy přijímá prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 34.

Článek 23

Monitorování a vykazování

1.   Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku při plnění obecných a specifických cílů tohoto programu stanovených v článku 3 jsou uvedeny v příloze II.

2.   Pro zajištění účinného posouzení pokroku tohoto programu dosaženého při plnění jeho cílů je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 33 akty v přenesené pravomoci, jimiž se v případě potřeby mění příloha II co do ukazatelů v souladu s cíli programu a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení.

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků shromažďovali účinně, efektivně a včas na vhodné úrovni podrobností.

Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie a, je-li to vhodné, i pro členské státy stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

Článek 24

Hodnocení

1.   Hodnocení se provádějí včas, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.

2.   Jakmile je k dispozici dostatek informací o provádění programu, avšak nejpozději 31. prosince 2024 provede Komise průběžné hodnocení programu. To je doprovázeno závěrečným hodnocením programu na období 2014–2020, které se do průběžného hodnocení promítne. Průběžné hodnocení programu posoudí celkovou účinnost a výkonnost programu, včetně pokud jde o nové iniciativy a provádění opatření pro začleňování a zjednodušení.

3.   Aniž jsou dotčeny požadavky stanovené v kapitole X a povinnosti národních agentur stanovené v článku 274, předloží členské státy Komisi do 31. května 2024 zprávu o provádění a dopadu programu na svém území.

4.   Na základě průběžného hodnocení Komise předloží legislativní návrh na změnu tohoto nařízení, je-li to vhodné.

5.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději 31. prosince 2031 provede Komise závěrečné hodnocení výsledků a dopadu programu.

6.   Komise předá veškerá hodnocení provedená podle tohoto článku spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

KAPITOLA IX

INFORMACE, KOMUNIKACE A ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ

Článek 25

Informace, komunikace a šíření výsledků

1.   Ve spolupráci s Komisí vypracují národní agentury jednotnou strategii účinné komunikace, šíření a využívání výsledků činností podporovaných v rámci akcí, jež v rámci programu řídí. Pomáhají Komisi s obecným úkolem šíření informací o programu, včetně informací o akcích a činnostech řízených na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, a o jeho výsledcích. Národní agentury informují příslušné cílové skupiny o akcích a činnostech prováděných v jejich zemích.

2.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí jejich původ a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci akcí a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.

3.   Právní subjekty působící v těch odvětvích, na která se program vztahuje, využívají značku „Erasmus+“ pro účely komunikace a šíření informací týkajících se programu.

4.   Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se tohoto programu, akcí uskutečněných v rámci programu a dosažených výsledků. Komise zajistí, aby byly výsledky programu ve vhodných případech veřejně dostupné a aby byly šířeny s cílem podpořit výměnu osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami a příjemci prostředků z programu.

5.   Finanční zdroje přidělené na program rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli stanovenými v článku 3.

KAPITOLA X

SYSTÉM ŘÍZENÍ A AUDITU

Článek 26

Vnitrostátní orgán

1.   Do 29. června 2021 členské státy prostřednictvím formálního oznámení předaného jejich stálým zastoupením oznámí Komisi osobu či osoby, které jsou oprávněny jednat jejich jménem jako vnitrostátní orgán pro účely tohoto nařízení. Je-li vnitrostátní orgán v průběhu trvání programu nahrazen, oznámí to dotčený členský stát Komisi okamžitě stejným postupem.

2.   Členské státy přijmou veškerá nezbytná a vhodná opatření k odstranění jakýchkoli právních a správních překážek řádného fungování programu, pokud možno zahrnující i opatření zaměřená na řešení otázek, které jsou příčinou obtíží při získávání víz či povolení k pobytu.

3.   Do 29. srpna 2021 určí vnitrostátní orgán národní agenturu na dobu trvání programu. Jako národní agenturu neurčí ministerstvo. Vnitrostátní orgány mohou určit více než jednu národní agenturu. V takových případech zřídí členské státy vhodný mechanismus koordinovaného řízení při provádění programu na vnitrostátní úrovni, zejména s cílem zajistit v tomto ohledu jednotné a nákladově efektivní provádění programu a konstruktivní kontakt s Komisí a usnadnit případné převody finančních prostředků mezi národními agenturami, čímž umožní flexibilitu a lepší využívání prostředků přidělených členským státům. Každý členský stát rozhodne, jakým způsobem budou uspořádány vztahy mezi vnitrostátním orgánem a národní agenturou, mimo jiné pokud jde o úkoly, jako je vypracování pracovního programu národní agentury. Vnitrostátní orgán Komisi předloží příslušné posouzení shody ex ante dokládající, že národní agentura splňuje čl. 62 odst. 1 první pododstavec písm. c) bodu v) nebo vi) a čl. 154 odst. 1, 2, 3, 4 a 5 finančního nařízení a požadavky Unie na normy vnitřní kontroly národních agentur a pravidla pro správu finančních prostředků programu určených na grantovou podporu.

4.   Vnitrostátní orgán jmenuje nezávislého auditora uvedeného v článku 29.

5.   Při posouzení shody ex ante vnitrostátní orgán vychází z vlastních kontrol a auditů nebo z kontrol a auditů provedených nezávislým auditorem uvedeným v článku 29. Je-li národní agentura určená pro tento program shodná s národní agenturou určenou pro program na období 2014–2020, omezí se rozsah posouzení shody ex ante na požadavky, které jsou nové a specifické pro tento program, pokud není odůvodněno jinak.

6.   Pokud Komise zamítne určení národní agentury na základě jejího hodnocení posouzení shody ex ante, nebo pokud národní agentura nesplňuje minimální požadavky stanovené Komisí, zajistí vnitrostátní orgán přijetí nezbytných nápravných opatření, aby národní agentura tyto minimální požadavky splňovala, nebo jako národní agenturu určí jiný orgán.

7.   Vnitrostátní orgán sleduje řízení programu na vnitrostátní úrovni a dohlíží na ně. Informuje Komisi a konzultuje s ní v dostatečném předstihu předtím, než přijme jakékoli rozhodnutí, které může mít významný dopad na řízení programu, zejména pokud jde o jeho národní agenturu.

8.   Vnitrostátní orgán poskytne přiměřené spolufinancování na provoz své národní agentury, aby bylo zajištěno, že program je řízen v souladu s platnými pravidly Unie.

9.   Na základě ročního prohlášení řídícího subjektu národní agentury, stanoviska nezávislého auditora k němu a analýzy shody a výkonnosti národní agentury provedené Komisí vnitrostátní orgán každoročně poskytne Komisi informace o činnostech v oblasti monitorování programu a dohledu nad ním.

10.   Vnitrostátní orgán odpovídá za řádnou správu finančních prostředků Unie, jež Komise převedla na národní agenturu v rámci programu.

11.   V případě jakýchkoli nesrovnalostí, nedbalosti nebo podvodu, které lze přičíst národní agentuře, nebo v případě závažných nedostatků nebo nízké výkonnosti národní agentury, pokud to vede ke vzniku pohledávky Komise vůči národní agentuře, vrátí vnitrostátní orgán Komisi finančních prostředky, jež nebyly získány zpět.

12.   V případech uvedených v odstavci 11 může vnitrostátní orgán z vlastního podnětu nebo na žádost Komise odejmout národní agentuře pověření. Hodlá-li vnitrostátní orgán odejmout národní agentuře pověření z jiných oprávněných důvodů, oznámí toto odnětí Komisi alespoň šest měsíců před předpokládaným datem ukončení pověření národní agentury. V tomto případě se vnitrostátní orgán a Komise formálně dohodnou na zvláštních a časově vymezených přechodných opatřeních.

13.   V případě odnětí pověření podle odstavce 12 provede vnitrostátní orgán potřebné kontroly v souvislosti s finančními prostředky Unie svěřenými národní agentuře, jejíž pověření bylo odejmuto, a zajistí hladký převod těchto finančních prostředků i předání všech dokumentů a řídicích nástrojů potřebných k řízení programu nové národní agentuře. Vnitrostátní orgán poskytne národní agentuře, jíž odejmul pověření, finanční podporu potřebnou k tomu, aby mohla pokračovat v plnění svých smluvních povinností k příjemcům prostředků z programu a Komisi až do jejich přechodu na novou národní agenturu.

14.   Na žádost Komise určí vnitrostátní orgán instituce nebo organizace či druhy takových institucí a organizací, jež mají být považovány za způsobilé pro účast na konkrétních akcích programu v jeho územní působnosti.

Článek 27

Národní agentura

1.   Národní agentura musí mít:

| a) | právní subjektivitu nebo být součástí právního subjektu, který má právní subjektivitu, a řídit se právem dotčeného členského státu; |
| --- | --- |

a)

právní subjektivitu nebo být součástí právního subjektu, který má právní subjektivitu, a řídit se právem dotčeného členského státu;

| b) | přiměřené kapacity pro řízení, zaměstnance a infrastrukturu k uspokojivému plnění svých úkolů, přičemž zajišťuje účinné a efektivní řízení programu a řádnou správu finančních prostředků Unie; |
| --- | --- |

b)

přiměřené kapacity pro řízení, zaměstnance a infrastrukturu k uspokojivému plnění svých úkolů, přičemž zajišťuje účinné a efektivní řízení programu a řádnou správu finančních prostředků Unie;

| c) | provozní a právní prostředky k uplatňování správních a smluvních pravidel a pravidel finančního řízení stanovených na úrovni Unie; |
| --- | --- |

c)

provozní a právní prostředky k uplatňování správních a smluvních pravidel a pravidel finančního řízení stanovených na úrovni Unie;

| d) | přiměřené finanční záruky, pokud možno poskytnuté orgánem veřejné moci, které odpovídají míře prostředků Unie, jež bude spravovat. |
| --- | --- |

d)

přiměřené finanční záruky, pokud možno poskytnuté orgánem veřejné moci, které odpovídají míře prostředků Unie, jež bude spravovat.

2.   Národní agentura odpovídá za řízení všech fází projektu u akcí, které řídí podle pracovních programů uvedených v článku 22 tohoto nařízení, v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) finančního nařízení.

3.   Národní agentura musí mít potřebné odborné znalosti pro všechna odvětví programu. Pokud má členský stát nebo třetí země přidružená k programu více než jednu národní agenturu, musí mít tyto národní agentury společně potřebné odborné znalosti pro všechna odvětví programu.

4.   Národní agentura poskytuje grantovou podporu příjemcům ve smyslu čl. 2 bodu 5 finančního nařízení prostřednictvím grantové dohody, jak pro dotčenou akci programu specifikuje Komise.

5.   Národní agentura podává svému vnitrostátnímu orgánu a Komisi každoročně zprávu v souladu s článkem 155 finančního nařízení. Národní agentura odpovídá za vyřešení připomínek, které jí Komise předloží na základě analýzy ročního prohlášení řídícího subjektu a stanoviska nezávislého auditora k němu.

6.   Národní agentura nesmí bez předchozího písemného povolení vnitrostátního orgánu a Komise na žádnou třetí osobu přenést žádný úkol týkající se programu nebo plnění rozpočtu, kterým byla pověřena. Národní agentura zůstává plně odpovědná za veškeré úkoly, kterými pověřila třetí osobu.

7.   Národní agentura, jejíž pověření bylo odejmuto, zůstává právně odpovědná za plnění svých smluvních povinností ve vztahu k příjemcům prostředků z programu a Komisi až do jejich přechodu na novou národní agenturu.

8.   Národní agentura je pověřena řízením a ukončováním finančních dohod, které se týkají programu na období 2014–2020 a které ještě nejsou ukončené při zahájení tohoto programu.

Článek 28

Evropská komise

1.   S ohledem na požadavky na národní agentury týkající se shody uvedené v čl. 26 odst. 3 Komise přezkoumá vnitrostátní systémy řízení a kontrol, zejména na základě posouzení shody ex ante, které Komisi předložil vnitrostátní orgán, ročního prohlášení řídícího subjektu národní agentury a stanoviska nezávislého auditora k němu, s náležitým přihlédnutím k roční zprávě vnitrostátního orgánu o jeho činnostech v oblasti monitorování programu a dohledu nad ním.

2.   Do dvou měsíců od obdržení posouzení shody ex ante podle čl. 26 odst. 3 od vnitrostátního orgánu Komise přijme, podmíněně přijme nebo odmítne určení národní agentury. Komise naváže s národní agenturou smluvní vztah až po přijetí posouzení shody ex ante. V případě podmíněného přijetí může Komise uplatnit na svůj smluvní vztah s národní agenturou přiměřená preventivní opatření.

3.   Komise národní agentuře každoročně v rámci programu poskytne tyto finanční prostředky:

| a) | finanční prostředky na grantovou podporu v daném členském státě pro akce programu, jejichž správou je národní agentura pověřena; |
| --- | --- |

a)

finanční prostředky na grantovou podporu v daném členském státě pro akce programu, jejichž správou je národní agentura pověřena;

| b) | finanční příspěvek na podporu řídících úkolů národní agentury v rámci programu, který se stanoví na základě částky finančních prostředků Unie na grantovou podporu svěřených národní agentuře; |
| --- | --- |

b)

finanční příspěvek na podporu řídících úkolů národní agentury v rámci programu, který se stanoví na základě částky finančních prostředků Unie na grantovou podporu svěřených národní agentuře;

| c) | je-li to relevantní, další finanční prostředky na opatření podle čl. 7 písm. d), čl. 11 písm. d) a čl. 14 písm. c). |
| --- | --- |

c)

je-li to relevantní, další finanční prostředky na opatření podle čl. 7 písm. d), čl. 11 písm. d) a čl. 14 písm. c).

4.   Komise stanoví požadavky pro pracovní program národní agentury. Komise poskytne národní agentuře finanční prostředky v rámci programu až poté, co formálně schválí její pracovní program.

5.   Poté, co Komise posoudí roční prohlášení řídícího subjektu a stanovisko nezávislého auditora k němu, zašle své stanovisko a připomínky národní agentuře a vnitrostátnímu orgánu.

6.   Není-li pro Komisi roční prohlášení řídícího subjektu a stanovisko nezávislého auditora k němu přijatelné nebo reaguje-li národní agentura na připomínky Komise neuspokojivě, může Komise přijmout předběžná či nápravná opatření nezbytná k ochraně finančních zájmů Unie v souladu s článkem 131 finančního nařízení.

7.   Komise ve spolupráci s národními agenturami zajistí, aby postupy zavedené za účelem provádění programu byly jednotné a jednoduché a aby informace byly vysoce kvalitní. V tomto ohledu jsou pořádány pravidelné schůzky se sítí národních agentur s cílem zajistit soudržné provádění programu ve všech členských státech a ve všech třetích zemích přidružených k programu.

8.   Komise zajistí, aby systémy informačních technologií nezbytné k provádění cílů programu stanovených v článku 3, zejména v nepřímém řízení, byly vyvinuty vhodným způsobem, včas a tak, aby poskytovaly snadný přístup a byly uživatelsky přívětivé. Program podporuje vývoj, provoz a údržbu takových systémů informačních technologií.

Článek 29

Nezávislý auditor

1.   Nezávislý auditor vydává stanovisko k ročnímu prohlášení řídícího subjektu podle čl. 155 odst. 1 finančního nařízení. Ten tvoří základ celkové jistoty v souladu s článkem 127 finančního nařízení.

2.   Nezávislý auditor:

| a) | musí mít nezbytnou odbornou způsobilost k provádění auditů ve veřejném sektoru; |
| --- | --- |

a)

musí mít nezbytnou odbornou způsobilost k provádění auditů ve veřejném sektoru;

| b) | musí zajistit, aby byly při jeho auditní činnosti zohledněny mezinárodně uznávané auditorské standardy; |
| --- | --- |

b)

musí zajistit, aby byly při jeho auditní činnosti zohledněny mezinárodně uznávané auditorské standardy;

| c) | nesmí být ve střetu zájmů s ohledem na právní subjekt, jehož je národní agentura součástí; zejména na něm musí být funkčně nezávislý. |
| --- | --- |

c)

nesmí být ve střetu zájmů s ohledem na právní subjekt, jehož je národní agentura součástí; zejména na něm musí být funkčně nezávislý.

3.   Nezávislý auditor poskytne Komisi a jejím zástupcům a Účetnímu dvoru, plný přístup ke všem dokumentům a zprávám, na jejichž základě vydal své auditní stanovisko k ročnímu prohlášení řídícího subjektu národní agentury.

Článek 30

Zásady kontrolního systému

1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení chráněny finanční zájmy Unie uplatňováním opatření, která zabraňují podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.

2.   Komise odpovídá za kontrolní šetření týkající se akcí a činností programu řízených národními agenturami. Stanoví minimální požadavky na kontroly prováděné národní agenturou a nezávislým auditorským subjektem.

3.   Národní agentura odpovídá za primární kontroly příjemců grantů na akce, které řídí, jak je stanoveno v pracovních programech uvedených v článku 22. Tyto kontroly musí poskytovat dostatečné záruky, že udělené granty jsou využívány tak, jak bylo zamýšleno, a v souladu s platnými pravidly Unie.

4.   Pokud jde o finanční prostředky z programu převedené národním agenturám, Komise zajistí řádnou koordinaci svých kontrol s vnitrostátními orgány a národními agenturami na základě zásady jednotného auditu a analýzy rizik. Tento odstavec se nevztahuje na vyšetřování prováděné OLAFem.

Článek 31

Ochrana finančních zájmů Unie

Účastní-li se tohoto programu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

KAPITOLA XI

DOPLŇKOVOST

Článek 32

Kumulativní a alternativní financování

1.   Program se provádí tak, aby byla zajištěna jeho celková soudržnost a doplňkovost s dalšími relevantními politikami, programy a finančními prostředky Unie, zejména s těmi, které se týkají vzdělávání a odborné přípravy, kultury a médií, mládeže a solidarity, zaměstnanosti a sociálního začleňování, výzkumu a inovací, průmyslu a podnikání, digitální politiky, zemědělství a rozvoje venkova, životního prostředí a klimatu, soudržnosti, regionální politiky, migrace, bezpečnosti a mezinárodní spolupráce a rozvoje.

2.   Na akci, na niž byl získán příspěvek z programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie za podmínky, že tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový příspěvek se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

3.   Návrhy projektů oceněné v rámci programu značkou „pečeť excelence“ mohou obdržet podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Evropského sociálního fondu plus v souladu s čl. 73 odst. 4 nařízení o společných ustanoveních na období 2021–2027, pokud splňují všechny tyto podmínky:

| a) | byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu; |
| --- | --- |

a)

byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů a |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů a

| c) | nemohou být financovány v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení. |
| --- | --- |

c)

nemohou být financovány v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení.

KAPITOLA XII

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 33

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 3 a 23 je Komisi svěřena na dobu trvání programu.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 3 a 23 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise bezodkladně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 3 a 23 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 34

Postup projednávání ve výborech

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Výbor se může scházet ve specifickém složení, aby jednal o odvětvových otázkách. Pokud je to vhodné a v souladu s jeho jednacím řádem, mohou být příležitostně k účasti na jeho zasedáních ve funkci pozorovatelů přizváni externí odborníci, včetně zástupců sociálních partnerů.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 35

Zrušení

Nařízení (EU) č. 1288/2013 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

Článek 36

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna akcí zahájených podle nařízení (EU) č. 1288/2013, které se použije na tyto akce až do jejich ukončení.

2.   Finanční krytí tohoto programu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 1288/2013.

3.   V souladu s čl. 193 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) finančního nařízení a odchylně od čl. 193 odst. 4 uvedeného nařízení mohou být v řádně odůvodněných případech uvedených v rozhodnutí o financování činnosti podporované na základě tohoto nařízení a související náklady, které vznikly v roce 2021, považovány za způsobilé ode dne 1. ledna 2021 i v případě, že tyto činnosti byly provedeny a že tyto náklady vznikly před podáním žádosti o grant. Grantové dohody o grantech na provozní náklady na rozpočtový rok 2021 mohou být výjimečně podepsány do šesti měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu.

4.   V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 zapsat prostředky na krytí výdajů stanovených v čl. 17 odst. 7 s cílem řídit akce a činnosti, jež nebudou dokončeny do 31. prosince 2027.

5.   Členské státy zajistí na vnitrostátní úrovni hladký přechod mezi akcemi prováděnými podle programu na období 2014–2020 a akcemi, které mají být uskutečňovány podle tohoto programu.

Článek 37

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. května 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předsedkyně

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 194.

1

(2)  
  Úř. věst. C 168, 16.5.2019, s. 49.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 28. března 2019 (Úř. věst. C 108, 26.3.2021, s. 965) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 13. dubna 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne 18. května 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  
  Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušují rozhodnutí č. 1719/2006/ES, č. 1720/2006/ES a č. 1298/2008/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 50).

5

(6)  
  Úř. věst. C 252, 18.7.2018, s. 31.

6

(7)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

7

(8)  Doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1).

8

(9)  
  Úř. věst. C 456, 18.12.2018, s. 1.

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).

10

(11)  Doporučení Evropského parlamentu a Rady (2006/961/ES) ze dne 18. prosince 2006 o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility (Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 5).

11

(12)  Doporučení Rady ze dne 28. června 2011 Mládež v pohybu – podpora mobility mladých lidí ve vzdělávání (Úř. věst. C 199, 7.7.2011, s. 1).

12

(13)  Doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1).

13

(14)  Doporučení Rady ze dne 15. března 2018 o Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu (Úř. věst. C 153, 2.5.2018, s. 1).

14

(15)  Doporučení Rady ze dne 26. listopadu 2018, o podpoře automatického vzájemného uznávání kvalifikací získaných v rámci vysokoškolského vzdělání a vyššího sekundárního vzdělání a odborné přípravy a výsledků z období studia v zahraničí (Úř. věst. C 444, 10.12.2018, s. 1).

15

(16)  Doporučení Rady ze dne 24. listopadu 2020 o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (Úř. věst. C 417, 2.12.2020, s. 1).

16

(17)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

17

(18)  
  Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

18

(19)  
  Úř. věst. C 444 I, 22.12.2020, s. 1.

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

20

(21)  
  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

21

(22)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

22

(23)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

25

(26)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

26

(27)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

27

(28)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

28

(29)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

29

(30)  Zejména společný rámec pro poskytování lepších služeb v oblasti dovedností a kvalifikací (Europass); evropský rámec kvalifikací; evropský referenční rámec pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy; evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu; evropský systém přenosu a akumulace kreditů; evropský registr agentur zajišťujících kvalitu ve vysokoškolském vzdělávání; Evropské sdružení pro zajišťování kvality ve vysokoškolském vzdělávání; Evropská síť informačních středisek v evropském regionu a národních informačních středisek pro akademické uznávání v Evropské unii a síť Euroguidance.

30

---

PŘÍLOHA I

POPIS AKCÍ UVEDENÝCH V KAPITOLÁCH II, III A IV

1.   KLÍČOVÁ AKCE 1 – VZDĚLÁVACÍ MOBILITA

| 1.1. | Vzdělávací mobilita: krátkodobá nebo dlouhodobá mobilita skupin nebo jednotlivců, kteří se chtějí vzdělávat v různých tematických oblastech a studijních oborech, včetně progresivních oblastí, jako jsou digitální oblast, změna klimatu, čistá energie a umělá inteligence. |
| --- | --- |

1.1.

Vzdělávací mobilita: krátkodobá nebo dlouhodobá mobilita skupin nebo jednotlivců, kteří se chtějí vzdělávat v různých tematických oblastech a studijních oborech, včetně progresivních oblastí, jako jsou digitální oblast, změna klimatu, čistá energie a umělá inteligence.

| 1.2. | Činnosti participace mládeže: činnosti zaměřené na pomoc mladým lidem, aby se angažovali a naučili se zapojovat do občanské společnosti, na posílení povědomí o společných evropských hodnotách a na podporu dialogu mezi mladými lidmi a osobami s rozhodovací pravomocí na místní, regionální, národní a evropské úrovni. |
| --- | --- |

1.2.

Činnosti participace mládeže: činnosti zaměřené na pomoc mladým lidem, aby se angažovali a naučili se zapojovat do občanské společnosti, na posílení povědomí o společných evropských hodnotách a na podporu dialogu mezi mladými lidmi a osobami s rozhodovací pravomocí na místní, regionální, národní a evropské úrovni.

| 1.3. | DiscoverEU: informální a neformální vzdělávací činnost se silnou složkou učení a inkluzivním rozměrem spočívající ve vzdělávacích zkušenostech a cestování po Evropě za účelem posílení pocitu sounáležitosti s Unií a s cílem umožnit účastníkům seznámit se s kulturní a jazykovou rozmanitostí Evropy. |
| --- | --- |

1.3.

DiscoverEU: informální a neformální vzdělávací činnost se silnou složkou učení a inkluzivním rozměrem spočívající ve vzdělávacích zkušenostech a cestování po Evropě za účelem posílení pocitu sounáležitosti s Unií a s cílem umožnit účastníkům seznámit se s kulturní a jazykovou rozmanitostí Evropy.

2.   KLÍČOVÁ AKCE 2 – SPOLUPRÁCE MEZI ORGANIZACEMI A INSTITUCEMI

| 2.1. | Partnerství pro spolupráci: různé činnosti spolupráce prováděné společně organizacemi a institucemi z různých zemí zejména s cílem vyměňovat si a rozvíjet nové myšlenky a postupy, sdílet a konfrontovat postupy a metody, jakož i rozvíjet a posilovat partnery sítě. Tato akce zahrnuje partnerství malého rozsahu, která byla speciálně navržena tak, aby podporovala širší a inkluzivnější přístup k programu prostřednictvím činností s nižší výší grantů, kratší dobou trvání a jednoduššími administrativními požadavky. |
| --- | --- |

2.1.

Partnerství pro spolupráci: různé činnosti spolupráce prováděné společně organizacemi a institucemi z různých zemí zejména s cílem vyměňovat si a rozvíjet nové myšlenky a postupy, sdílet a konfrontovat postupy a metody, jakož i rozvíjet a posilovat partnery sítě. Tato akce zahrnuje partnerství malého rozsahu, která byla speciálně navržena tak, aby podporovala širší a inkluzivnější přístup k programu prostřednictvím činností s nižší výší grantů, kratší dobou trvání a jednoduššími administrativními požadavky.

| 2.2. | Partnerství na podporu excelence: různé partnerské projekty a sítě institucí a poskytovatelů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, jejichž cílem je podporovat excelenci a posílený mezinárodní rozměr, jakož i rozvíjet dlouhodobé strategie pro zlepšení kvality na systémové úrovni ve všech oblastech vzdělávání a odborné přípravy, zejména prostřednictvím společně vyvinutých inovativních postupů a pedagogik, vysoké úrovně integrované mobility a silného zaměření na mezioborovost, totiž:






  2.2.1. | aliance vysokoškolských institucí („Evropské univerzity“), které vyvíjejí společné dlouhodobé strategie pro vysoce kvalitní vzdělávání, výzkum a inovace a služby pro společnost založené na společné vizi a sdílených hodnotách, vysoké úrovni mobility a silném zaměření na mezioborovost a otevřených studijních programech kombinujících moduly v různých zemích; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Partnerství na podporu excelence: různé partnerské projekty a sítě institucí a poskytovatelů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, jejichž cílem je podporovat excelenci a posílený mezinárodní rozměr, jakož i rozvíjet dlouhodobé strategie pro zlepšení kvality na systémové úrovni ve všech oblastech vzdělávání a odborné přípravy, zejména prostřednictvím společně vyvinutých inovativních postupů a pedagogik, vysoké úrovně integrované mobility a silného zaměření na mezioborovost, totiž:

2.2.1.

aliance vysokoškolských institucí („Evropské univerzity“), které vyvíjejí společné dlouhodobé strategie pro vysoce kvalitní vzdělávání, výzkum a inovace a služby pro společnost založené na společné vizi a sdílených hodnotách, vysoké úrovni mobility a silném zaměření na mezioborovost a otevřených studijních programech kombinujících moduly v různých zemích;

| 2.2.2. | partnerství poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy (platformy center excelence odborného vzdělávání) integrovaná do místních a regionálních strategií pro udržitelný růst, inovace a konkurenceschopnost, která společně pracují na vysoce kvalitních nadnárodních společných programech odborného vzdělávání zaměřených na uspokojení současných a vznikajících odvětvových potřeb v oblasti dovedností; |
| --- | --- |

2.2.2.

partnerství poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy (platformy center excelence odborného vzdělávání) integrovaná do místních a regionálních strategií pro udržitelný růst, inovace a konkurenceschopnost, která společně pracují na vysoce kvalitních nadnárodních společných programech odborného vzdělávání zaměřených na uspokojení současných a vznikajících odvětvových potřeb v oblasti dovedností;

| 2.2.3. | ucelené studijní programy (společný magisterský program Erasmus Mundus) nabízené vysokoškolskými institucemi usazenými v Evropě a v jiných zemích světa, které podporují excelenci vysokoškolského vzdělávání a celosvětovou internacionalizaci. |
| --- | --- |

2.2.3.

ucelené studijní programy (společný magisterský program Erasmus Mundus) nabízené vysokoškolskými institucemi usazenými v Evropě a v jiných zemích světa, které podporují excelenci vysokoškolského vzdělávání a celosvětovou internacionalizaci.

Akce uvedená v bodě 2.2 může rovněž podporovat partnerské projekty a aliance na podporu Excelence v oblasti školního vzdělávání a vzdělávání dospělých.

| 2.3. | Partnerství pro inovace: partnerství v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a v oblasti mládeže rozvíjející inovativní postupy, totiž:






  2.3.1. | aliance – strategická spolupráce mezi klíčovými aktéry v oblastech vzdělávání, odborné přípravy, podnikání a výzkumu, která podporuje inovace a modernizaci systémů vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Partnerství pro inovace: partnerství v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a v oblasti mládeže rozvíjející inovativní postupy, totiž:

2.3.1.

aliance – strategická spolupráce mezi klíčovými aktéry v oblastech vzdělávání, odborné přípravy, podnikání a výzkumu, která podporuje inovace a modernizaci systémů vzdělávání a odborné přípravy;

| 2.3.2. | projekty podporující inovace, kreativitu, účast prostřednictvím internetu a sociální podnikání v oblastech vzdělávání a odborné přípravy a mládeže. |
| --- | --- |

2.3.2.

projekty podporující inovace, kreativitu, účast prostřednictvím internetu a sociální podnikání v oblastech vzdělávání a odborné přípravy a mládeže.

| 2.4. | Neziskové sportovní akce: akce pořádané buď v jedné zemi, nebo současně v několika zemích, s cílem zvýšit povědomí o úloze sportu v různých oblastech, jako jsou sociální začlenění, rovné příležitosti a zdraví upevňující pohybové aktivity. |
| --- | --- |

2.4.

Neziskové sportovní akce: akce pořádané buď v jedné zemi, nebo současně v několika zemích, s cílem zvýšit povědomí o úloze sportu v různých oblastech, jako jsou sociální začlenění, rovné příležitosti a zdraví upevňující pohybové aktivity.

| 2.5. | Online platformy a nástroje pro virtuální spolupráci v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a oblasti mládeže. |
| --- | --- |

2.5.

Online platformy a nástroje pro virtuální spolupráci v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a oblasti mládeže.

3.   KLÍČOVÁ AKCE 3 – PODPORA ROZVOJE POLITIK A SPOLUPRÁCE

| 3.1. | Příprava a provádění obecných a odvětvových politických programů Unie, které představují širokou škálu činností, jejichž cílem je inspirovat a podporovat politiky a strategie v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu, mimo jiné evropské politické programy a strategie v různých odvětvích vzdělávání a v oblasti mládeže a sportu, včetně činností na podporu politické spolupráce na evropské úrovni. Tato akce zahrnuje též podporu experimentování s politikami na evropské úrovni, podporu činností zaměřených na řešení nových výzev v různých tematických oblastech a podporu shromažďování znalostí, včetně průzkumů a studií. |
| --- | --- |

3.1.

Příprava a provádění obecných a odvětvových politických programů Unie, které představují širokou škálu činností, jejichž cílem je inspirovat a podporovat politiky a strategie v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu, mimo jiné evropské politické programy a strategie v různých odvětvích vzdělávání a v oblasti mládeže a sportu, včetně činností na podporu politické spolupráce na evropské úrovni. Tato akce zahrnuje též podporu experimentování s politikami na evropské úrovni, podporu činností zaměřených na řešení nových výzev v různých tematických oblastech a podporu shromažďování znalostí, včetně průzkumů a studií.

| 3.2. | Podpora nástrojů a opatření Unie pro rozvoj kvality, transparentnosti a uznávání kompetencí, dovedností a kvalifikací, včetně činností zaměřených na usnadnění přenosu kreditů, podporu zajišťování kvality, podporu validace neformálního a informálního učení, včetně řízení dovedností a poradenství, a podporu příslušných subjektů, sítí a nástrojů, které usnadňují výměny v oblasti transparentnosti a uznávání. |
| --- | --- |

3.2.

Podpora nástrojů a opatření Unie pro rozvoj kvality, transparentnosti a uznávání kompetencí, dovedností a kvalifikací, včetně činností zaměřených na usnadnění přenosu kreditů, podporu zajišťování kvality, podporu validace neformálního a informálního učení, včetně řízení dovedností a poradenství, a podporu příslušných subjektů, sítí a nástrojů, které usnadňují výměny v oblasti transparentnosti a uznávání.

| 3.3. | Politický dialog v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu a spolupráce s příslušnými zúčastněnými stranami, včetně široké škály činností, jako jsou konference a další druhy akcí, podpora spolupráce s mezinárodními organizacemi, jakož i podpora fungování dialogu EU s mládeží, celounijních sítí a evropských organizací, které sledují obecný zájem Unie. |
| --- | --- |

3.3.

Politický dialog v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu a spolupráce s příslušnými zúčastněnými stranami, včetně široké škály činností, jako jsou konference a další druhy akcí, podpora spolupráce s mezinárodními organizacemi, jakož i podpora fungování dialogu EU s mládeží, celounijních sítí a evropských organizací, které sledují obecný zájem Unie.

| 3.4. | Opatření, která přispívají k vysoce kvalitnímu a inkluzivnímu provádění programu, včetně podpory činností a subjektů, jako jsou střediska zdrojů, informační sítě a činnosti v oblasti odborné přípravy a spolupráce, jež zlepšují provádění programu, budují kapacitu národních agentur a posilují jejich strategické provádění a využívají potenciál bývalých účastníků programu a dalších multiplikátorů jako pozitivních vzorů. |
| --- | --- |

3.4.

Opatření, která přispívají k vysoce kvalitnímu a inkluzivnímu provádění programu, včetně podpory činností a subjektů, jako jsou střediska zdrojů, informační sítě a činnosti v oblasti odborné přípravy a spolupráce, jež zlepšují provádění programu, budují kapacitu národních agentur a posilují jejich strategické provádění a využívají potenciál bývalých účastníků programu a dalších multiplikátorů jako pozitivních vzorů.

| 3.5. | Spolupráce s dalšími nástroji Unie a podpora dalších politik Unie, včetně podpory činností na posílení synergií a doplňkovosti s jinými unijními a vnitrostátními nástroji a prosazování spolupráce se strukturami provádějícími tyto nástroje. |
| --- | --- |

3.5.

Spolupráce s dalšími nástroji Unie a podpora dalších politik Unie, včetně podpory činností na posílení synergií a doplňkovosti s jinými unijními a vnitrostátními nástroji a prosazování spolupráce se strukturami provádějícími tyto nástroje.

| 3.6. | Činnosti zaměřené na šíření informací a zvyšování povědomí, jejichž cílem je informování občanů a organizací o programu a politikách Unie v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu. |
| --- | --- |

3.6.

Činnosti zaměřené na šíření informací a zvyšování povědomí, jejichž cílem je informování občanů a organizací o programu a politikách Unie v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, mládeže a sportu.

4.   AKCE JEAN MONNET

| 4.1. | Akce Jean Monnet v oblasti vysokoškolského vzdělávání: podpora vysokoškolských institucí v Unii i mimo ni prostřednictvím modulů Jean Monnet, kateder a center excelence, jakož i prostřednictvím projektů Jean Monnet a činností v oblasti vytváření sítí. |
| --- | --- |

4.1.

Akce Jean Monnet v oblasti vysokoškolského vzdělávání: podpora vysokoškolských institucí v Unii i mimo ni prostřednictvím modulů Jean Monnet, kateder a center excelence, jakož i prostřednictvím projektů Jean Monnet a činností v oblasti vytváření sítí.

| 4.2. | Akce Jean Monnet v dalších oblastech vzdělávání a odborné přípravy: činnosti zaměřené na podporu znalostí o záležitostech Unie ve vzdělávacích institucích a institucích odborné přípravy, jako jsou školy a ústavy odborného vzdělávání a přípravy. |
| --- | --- |

4.2.

Akce Jean Monnet v dalších oblastech vzdělávání a odborné přípravy: činnosti zaměřené na podporu znalostí o záležitostech Unie ve vzdělávacích institucích a institucích odborné přípravy, jako jsou školy a ústavy odborného vzdělávání a přípravy.

| 4.3. | Podpora určeným institucím uvedeným v čl. 8 písm. c). |
| --- | --- |

4.3.

Podpora určeným institucím uvedeným v čl. 8 písm. c).

---

PŘÍLOHA II

UKAZATELE

Měření kvantitativních ukazatelů je tam, kde je to vhodné, rozčleněno podle země, pohlaví, typu akce a činnosti.

| 1. | Oblasti, které mají být monitorovány






  — | Účast na vzdělávací mobilitě |
| --- | --- | --- |

1.

—

Účast na vzdělávací mobilitě

| — | Organizace a instituce s posíleným evropským a mezinárodním rozměrem |
| --- | --- |

—

Organizace a instituce s posíleným evropským a mezinárodním rozměrem

| 2. | Měřené hodnoty






  2.1. | Klíčová akce 1 – Vzdělávací mobilita:






  2.1.1. | Počet účastníků činností v oblasti vzdělávací mobility v rámci klíčové akce 1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2.1.

Klíčová akce 1 – Vzdělávací mobilita:

2.1.1.

Počet účastníků činností v oblasti vzdělávací mobility v rámci klíčové akce 1

| 2.1.2. | Počet organizací a institucí, které se účastní programu v rámci klíčové akce 1 |
| --- | --- |

2.1.2.

Počet organizací a institucí, které se účastní programu v rámci klíčové akce 1

| 2.1.3. | Počet účastníků činností v oblasti virtuálního učení v rámci klíčové akce 1 |
| --- | --- |

2.1.3.

Počet účastníků činností v oblasti virtuálního učení v rámci klíčové akce 1

| 2.1.4. | Podíl účastníků, kteří se domnívají, že pro ně účast na činnostech v oblasti vzdělávací mobility v rámci klíčové akce 1 byla přínosem |
| --- | --- |

2.1.4.

Podíl účastníků, kteří se domnívají, že pro ně účast na činnostech v oblasti vzdělávací mobility v rámci klíčové akce 1 byla přínosem

| 2.1.5. | Podíl účastníků, kteří se domnívají, že se po účasti na činnostech v rámci klíčové akce 1 posílil jejich pocit evropské sounáležitosti |
| --- | --- |

2.1.5.

Podíl účastníků, kteří se domnívají, že se po účasti na činnostech v rámci klíčové akce 1 posílil jejich pocit evropské sounáležitosti

| 2.2. | Klíčová akce 2 – Spolupráce mezi organizacemi a institucemi:






  2.2.1. | Počet organizací a institucí, které se účastní programu v rámci klíčové akce 2 |
| --- | --- | --- |

2.2.

Klíčová akce 2 – Spolupráce mezi organizacemi a institucemi:

2.2.1.

Počet organizací a institucí, které se účastní programu v rámci klíčové akce 2

| 2.2.2. | Podíl organizací a institucí, které se domnívají, že díky své účasti na klíčové akci 2 vyvinuly vysoce kvalitní postupy |
| --- | --- |

2.2.2.

Podíl organizací a institucí, které se domnívají, že díky své účasti na klíčové akci 2 vyvinuly vysoce kvalitní postupy

| 2.2.3. | Počet uživatelů platforem pro virtuální spolupráci podporovaných v rámci klíčové akce 2 |
| --- | --- |

2.2.3.

Počet uživatelů platforem pro virtuální spolupráci podporovaných v rámci klíčové akce 2

| 2.3. | Klíčová akce 3 – Podpora rozvoje politik a spolupráce:






  2.3.1. | Počet organizací a institucí, které se účastní grantových akcí v rámci klíčové akce 3 |
| --- | --- | --- |

2.3.

Klíčová akce 3 – Podpora rozvoje politik a spolupráce:

2.3.1.

Počet organizací a institucí, které se účastní grantových akcí v rámci klíčové akce 3

| 2.4. | Začleňování:






  2.4.1. | Počet osob s omezenými příležitostmi, které se účastní činností v rámci klíčové akce 1 |
| --- | --- | --- |

2.4.

Začleňování:

2.4.1.

Počet osob s omezenými příležitostmi, které se účastní činností v rámci klíčové akce 1

| 2.4.2. | Počet nově zapojených organizací a institucí, které se účastní programu v rámci klíčových akcí 1 a 2 |
| --- | --- |

2.4.2.

Počet nově zapojených organizací a institucí, které se účastní programu v rámci klíčových akcí 1 a 2

| 2.5. | Zjednodušení:






  2.5.1. | Počet partnerství malého rozsahu podporovaných v rámci klíčové akce 2 |
| --- | --- | --- |

2.5.

Zjednodušení:

2.5.1.

Počet partnerství malého rozsahu podporovaných v rámci klíčové akce 2

| 2.5.2. | Podíl organizací a institucí, které se domnívají, že postupy pro účast v programu jsou přiměřené a jednoduché |
| --- | --- |

2.5.2.

Podíl organizací a institucí, které se domnívají, že postupy pro účast v programu jsou přiměřené a jednoduché

| 2.6. | Příspěvek v oblasti klimatu:






  2.6.1. | Podíl činností zaměřených na klimatické cíle v rámci klíčové akce 1 |
| --- | --- | --- |

2.6.

Příspěvek v oblasti klimatu:

2.6.1.

Podíl činností zaměřených na klimatické cíle v rámci klíčové akce 1

| 2.6.2. | Podíl projektů zaměřených na klimatické cíle v rámci klíčové akce 2 |
| --- | --- |

2.6.2.

Podíl projektů zaměřených na klimatické cíle v rámci klíčové akce 2

---

| 28.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 189/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 189/34

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/818

ze dne 20. května 2021,

kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2021–2027) a zrušuje nařízení (EU) č. 1295/2013

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kultura, umění, kulturní dědictví a kulturní rozmanitost jsou pro evropskou společnost velmi přínosné z kulturního, výchovného, demokratického, environmentálního, sociálního a ekonomického hlediska a z hlediska lidských práv a měly by být propagovány a podporovány. V Římském prohlášení ze dne 25. března 2017 a na zasedání Evropské rady ve dnech 14. a 15. prosince 2017 bylo konstatováno, že vzdělávání a kultura jsou klíčem k budování inkluzivních a soudržných společností pro všechny a k udržení evropské konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(1)

Kultura, umění, kulturní dědictví a kulturní rozmanitost jsou pro evropskou společnost velmi přínosné z kulturního, výchovného, demokratického, environmentálního, sociálního a ekonomického hlediska a z hlediska lidských práv a měly by být propagovány a podporovány. V Římském prohlášení ze dne 25. března 2017 a na zasedání Evropské rady ve dnech 14. a 15. prosince 2017 bylo konstatováno, že vzdělávání a kultura jsou klíčem k budování inkluzivních a soudržných společností pro všechny a k udržení evropské konkurenceschopnosti.

| (2) | Podle článku 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU”) je Unie založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin. Tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů. Tyto hodnoty jsou dále potvrzeny a vyjádřeny v právech, svobodách a zásadách zakotvených v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina”), která má podle článku 6 Smlouvy o EU stejnou právní sílu jako Smlouvy. V článku 11 Listiny je pak konkrétně zakotvena svoboda projevu a informací a v článku 13 Listiny svoboda umění a věd. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU”) je Unie založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin. Tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů. Tyto hodnoty jsou dále potvrzeny a vyjádřeny v právech, svobodách a zásadách zakotvených v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina”), která má podle článku 6 Smlouvy o EU stejnou právní sílu jako Smlouvy. V článku 11 Listiny je pak konkrétně zakotvena svoboda projevu a informací a v článku 13 Listiny svoboda umění a věd.

| (3) | Článek 3 Smlouvy o EU dále stanoví, že cílem Unie je podporovat mír, své hodnoty a blahobyt svých obyvatel a že mimo jiné Unie respektuje svou bohatou kulturní a jazykovou rozmanitost a dbá na zachování a rozvoj evropského kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(3)

Článek 3 Smlouvy o EU dále stanoví, že cílem Unie je podporovat mír, své hodnoty a blahobyt svých obyvatel a že mimo jiné Unie respektuje svou bohatou kulturní a jazykovou rozmanitost a dbá na zachování a rozvoj evropského kulturního dědictví.

| (4) | Cíle pro kulturní a kreativní odvětví jsou stanoveny ve sdělení Komise ze dne 22. května 2018 nazvané „Nová evropská agenda pro kulturu”. Jejím cílem je maximálně využít sílu kultury a kulturní rozmanitosti ve prospěch sociální soudržnosti a společenského blahobytu posilováním přeshraničního rozměru kulturních a kreativních odvětví a podporováním jejich schopnosti růst, podporováním kreativity založené na kultuře v oblasti vzdělávání a inovací a ve prospěch tvorby pracovních míst a růstu a posilováním mezinárodních kulturních vztahů. Program Kreativní Evropa (dále jen „program”) bude spolu s dalšími programy a fondy Unie tuto Novou evropskou agendu pro kulturu podporovat. Měla by být uchovávána a podporována niterná hodnota kultury a uměleckého projevu a jádrem programu by měla být umělecká tvorba. To je rovněž v souladu s Úmluvou UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž stranami jsou Unie a její členské státy. |
| --- | --- |

(4)

Cíle pro kulturní a kreativní odvětví jsou stanoveny ve sdělení Komise ze dne 22. května 2018 nazvané „Nová evropská agenda pro kulturu”. Jejím cílem je maximálně využít sílu kultury a kulturní rozmanitosti ve prospěch sociální soudržnosti a společenského blahobytu posilováním přeshraničního rozměru kulturních a kreativních odvětví a podporováním jejich schopnosti růst, podporováním kreativity založené na kultuře v oblasti vzdělávání a inovací a ve prospěch tvorby pracovních míst a růstu a posilováním mezinárodních kulturních vztahů. Program Kreativní Evropa (dále jen „program”) bude spolu s dalšími programy a fondy Unie tuto Novou evropskou agendu pro kulturu podporovat. Měla by být uchovávána a podporována niterná hodnota kultury a uměleckého projevu a jádrem programu by měla být umělecká tvorba. To je rovněž v souladu s Úmluvou UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž stranami jsou Unie a její členské státy.

| (5) | V zájmu podpory společného prostoru kulturní rozmanitosti pro evropské obyvatele je důležité podporovat nadnárodní pohyb uměleckých a kulturních děl, sbírek a produktů, a tím podporovat dialog a kulturní výměny, a nadnárodní mobilitu umělců a kulturních a kreativních pracovníků. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu podpory společného prostoru kulturní rozmanitosti pro evropské obyvatele je důležité podporovat nadnárodní pohyb uměleckých a kulturních děl, sbírek a produktů, a tím podporovat dialog a kulturní výměny, a nadnárodní mobilitu umělců a kulturních a kreativních pracovníků.

| (6) | Ochrana a posilování kulturního dědictví usnadňuje svobodnou účast na kulturním životě v souladu se Všeobecnou deklarací lidských práv Organizace spojených národů (OSN) a Mezinárodním paktem o hospodářských, sociálních a kulturních právech. Kulturní dědictví hraje tudíž při utváření mírové a demokratické společnosti, v procesech udržitelného rozvoje a při podpoře kulturní rozmanitosti významnou úlohu. |
| --- | --- |

(6)

Ochrana a posilování kulturního dědictví usnadňuje svobodnou účast na kulturním životě v souladu se Všeobecnou deklarací lidských práv Organizace spojených národů (OSN) a Mezinárodním paktem o hospodářských, sociálních a kulturních právech. Kulturní dědictví hraje tudíž při utváření mírové a demokratické společnosti, v procesech udržitelného rozvoje a při podpoře kulturní rozmanitosti významnou úlohu.

| (7) | Podpora kulturní rozmanitosti v Evropě se zakládá na svobodě uměleckého projevu, na schopnostech a dovednostech umělců a kulturních subjektů, na existenci prosperujících a odolných kulturních a kreativních odvětví a na schopnosti uměleckých a kulturních subjektů tvořit, inovovat, produkovat a distribuovat svoje díla pro široké a rozmanité evropské publikum. To rozšiřuje obchodní potenciál kulturních a kreativních odvětví, rozšiřuje přístup ke kreativnímu obsahu, uměleckému výzkumu a kreativitě a podporuje takový obsah, výzkum a kreativitu a přispívá k udržitelnému růstu a vytváření pracovních míst. Podpora kreativity a nových znalostí navíc přispívá ke zvýšení konkurenceschopnosti a ke stimulaci inovací v průmyslových hodnotových řetězcích. Bohatá kulturní a jazyková rozmanitost Unie je pro evropský projekt klíčovým přínosem. Evropský kulturní a kreativní trh se zároveň vyznačuje zeměpisnými zvláštnostmi, jazykovými zvláštnostmi či jejich kombinací, jež mohou být příčinou jeho roztříštěnosti. Je proto třeba pokračovat v úsilí o zajištění toho, aby kulturní a kreativní odvětví plně využívala výhod jednotného trhu Unie, a zejména jednotného digitálního trhu. |
| --- | --- |

(7)

Podpora kulturní rozmanitosti v Evropě se zakládá na svobodě uměleckého projevu, na schopnostech a dovednostech umělců a kulturních subjektů, na existenci prosperujících a odolných kulturních a kreativních odvětví a na schopnosti uměleckých a kulturních subjektů tvořit, inovovat, produkovat a distribuovat svoje díla pro široké a rozmanité evropské publikum. To rozšiřuje obchodní potenciál kulturních a kreativních odvětví, rozšiřuje přístup ke kreativnímu obsahu, uměleckému výzkumu a kreativitě a podporuje takový obsah, výzkum a kreativitu a přispívá k udržitelnému růstu a vytváření pracovních míst. Podpora kreativity a nových znalostí navíc přispívá ke zvýšení konkurenceschopnosti a ke stimulaci inovací v průmyslových hodnotových řetězcích. Bohatá kulturní a jazyková rozmanitost Unie je pro evropský projekt klíčovým přínosem. Evropský kulturní a kreativní trh se zároveň vyznačuje zeměpisnými zvláštnostmi, jazykovými zvláštnostmi či jejich kombinací, jež mohou být příčinou jeho roztříštěnosti. Je proto třeba pokračovat v úsilí o zajištění toho, aby kulturní a kreativní odvětví plně využívala výhod jednotného trhu Unie, a zejména jednotného digitálního trhu.

| (8) | Přechod k digitalizaci představuje pro kulturní a kreativní odvětví změnu paradigmatu. Změnil návyky, vztahy a modely výroby a spotřeby. To s sebou nese řadu výzev. Přechod k digitalizaci zároveň nabízí kulturním a kreativním odvětvím nové příležitosti, pokud jde o tvorbu a distribuci evropských děl a přístup k nim, což je přínosné pro evropskou společnost jako celek. Program by měl podporovat kulturní a kreativní odvětví, aby těchto příležitostí využívala. |
| --- | --- |

(8)

Přechod k digitalizaci představuje pro kulturní a kreativní odvětví změnu paradigmatu. Změnil návyky, vztahy a modely výroby a spotřeby. To s sebou nese řadu výzev. Přechod k digitalizaci zároveň nabízí kulturním a kreativním odvětvím nové příležitosti, pokud jde o tvorbu a distribuci evropských děl a přístup k nim, což je přínosné pro evropskou společnost jako celek. Program by měl podporovat kulturní a kreativní odvětví, aby těchto příležitostí využívala.

| (9) | Program by měl zohledňovat dvojí povahu kulturních a kreativních odvětví a uznávat jak niternou a uměleckou hodnotu kultury, tak ekonomickou hodnotu těchto odvětví, včetně širšího přínosu těchto odvětví pro růst a konkurenceschopnost, kreativitu a inovace. Program by měl rovněž zohlednit pozitivní dopad kultury na mezikulturní dialog, sociální soudržnost a šíření znalostí. To vyžaduje silná evropská kulturní a kreativní odvětví, a zejména dynamické evropské audiovizuální odvětví, vzhledem k jeho schopnosti oslovit rozmanité publikum a jeho hospodářskému významu, a to i pro další kreativní odvětví. Na světových audiovizuálních trzích však dále zesílila konkurence vlivem rozšiřujícího se přechodu k digitalizaci, což lze doložit např. změnami v mediální produkci, spotřebě a na posilujícím postavení globálních platforem při šíření obsahu. Proto je třeba podporu evropských odvětví dále zvýšit. |
| --- | --- |

(9)

Program by měl zohledňovat dvojí povahu kulturních a kreativních odvětví a uznávat jak niternou a uměleckou hodnotu kultury, tak ekonomickou hodnotu těchto odvětví, včetně širšího přínosu těchto odvětví pro růst a konkurenceschopnost, kreativitu a inovace. Program by měl rovněž zohlednit pozitivní dopad kultury na mezikulturní dialog, sociální soudržnost a šíření znalostí. To vyžaduje silná evropská kulturní a kreativní odvětví, a zejména dynamické evropské audiovizuální odvětví, vzhledem k jeho schopnosti oslovit rozmanité publikum a jeho hospodářskému významu, a to i pro další kreativní odvětví. Na světových audiovizuálních trzích však dále zesílila konkurence vlivem rozšiřujícího se přechodu k digitalizaci, což lze doložit např. změnami v mediální produkci, spotřebě a na posilujícím postavení globálních platforem při šíření obsahu. Proto je třeba podporu evropských odvětví dále zvýšit.

| (10) | Jak dokládá akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury, zavedená nařízením Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU (4) (dále jen „Evropská hlavní města kultury”), kulturní a kreativní odvětví hrají důležitou úlohu při posilování a oživování území Unie. Kulturní a kreativní odvětví jsou tak klíčovými hnacími silami pro podporu cestovního ruchu založeného na kvalitě a regionálního, místního a městského rozvoje v celé Unii. |
| --- | --- |

(10)

Jak dokládá akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury, zavedená nařízením Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU (4) (dále jen „Evropská hlavní města kultury”), kulturní a kreativní odvětví hrají důležitou úlohu při posilování a oživování území Unie. Kulturní a kreativní odvětví jsou tak klíčovými hnacími silami pro podporu cestovního ruchu založeného na kvalitě a regionálního, místního a městského rozvoje v celé Unii.

| (11) | Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu a problematiku různých kulturních a kreativních odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby, a to individualizovanými přístupy v rámci složky věnované audiovizuálnímu odvětví (dále jen „složka MEDIA”), složky věnované ostatním kulturním a kreativním odvětvím (dále jen „složka Kultura“) a meziodvětvové složky (dále jen „Meziodvětvová složka”). |
| --- | --- |

(11)

Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu a problematiku různých kulturních a kreativních odvětví, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby, a to individualizovanými přístupy v rámci složky věnované audiovizuálnímu odvětví (dále jen „složka MEDIA”), složky věnované ostatním kulturním a kreativním odvětvím (dále jen „složka Kultura“) a meziodvětvové složky (dále jen „Meziodvětvová složka”).

| (12) | Program by měl podporovat akce a činnosti s evropskou přidanou hodnotou, které doplňují regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie a mají pozitivní dopad na evropské občany, a měl by podporovat rozvoj a prosazování nadnárodní spolupráce a výměn v rámci kulturních a kreativních odvětví. Prostřednictvím těchto akcí a činností program přispívá k posilování evropské identity a hodnot a současně podporuje kulturní a jazykovou rozmanitost. |
| --- | --- |

(12)

Program by měl podporovat akce a činnosti s evropskou přidanou hodnotou, které doplňují regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie a mají pozitivní dopad na evropské občany, a měl by podporovat rozvoj a prosazování nadnárodní spolupráce a výměn v rámci kulturních a kreativních odvětví. Prostřednictvím těchto akcí a činností program přispívá k posilování evropské identity a hodnot a současně podporuje kulturní a jazykovou rozmanitost.

| (13) | Hudba ve všech svých formách a projevech, zejména pak soudobá a živá hudba, je důležitým prvkem kulturního, uměleckého a ekonomického prostředí Unie a jejího dědictví. Představuje prvek sociální soudržnosti a slouží jako klíčový nástroj k obohacení hospodářského a kulturního rozvoje. Složka Kultura by proto měla věnovat pozornost hudebnímu odvětví. |
| --- | --- |

(13)

Hudba ve všech svých formách a projevech, zejména pak soudobá a živá hudba, je důležitým prvkem kulturního, uměleckého a ekonomického prostředí Unie a jejího dědictví. Představuje prvek sociální soudržnosti a slouží jako klíčový nástroj k obohacení hospodářského a kulturního rozvoje. Složka Kultura by proto měla věnovat pozornost hudebnímu odvětví.

| (14) | Složka Kultura by měla podporovat vytváření sítí kreativních komunit a prostřednictvím využití různých souborů dovedností, jako jsou např. umělecké, kreativní, digitální a technologické dovednosti, podporovat přeshraniční a víceoborovou spolupráci. |
| --- | --- |

(14)

Složka Kultura by měla podporovat vytváření sítí kreativních komunit a prostřednictvím využití různých souborů dovedností, jako jsou např. umělecké, kreativní, digitální a technologické dovednosti, podporovat přeshraniční a víceoborovou spolupráci.

| (15) | Meziodvětvová složka má za cíl využívat potenciál spolupráce mezi jednotlivými kulturními a kreativními odvětvími a reagovat na společné výzvy, kterým čelí. K přínosům společného průřezového přístupu patří předávání znalostí a správní efektivnost. V této souvislosti přispívají kanceláře programu k dosažení cílů programu a k jeho provádění. |
| --- | --- |

(15)

Meziodvětvová složka má za cíl využívat potenciál spolupráce mezi jednotlivými kulturními a kreativními odvětvími a reagovat na společné výzvy, kterým čelí. K přínosům společného průřezového přístupu patří předávání znalostí a správní efektivnost. V této souvislosti přispívají kanceláře programu k dosažení cílů programu a k jeho provádění.

| (16) | Intervence Unie v audiovizuálním odvětví je nezbytná jako součást politik Unie v oblasti jednotného digitálního trhu. To se týká zejména modernizace rámce v oblasti autorského práva prostřednictvím směrnic Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/789 (5) a (EU) 2019/790 (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (7) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1808 (8). Směrnice (EU) 2019/789 a (EU) 2019/790 se snaží posílit schopnost evropských audiovizuálních subjektů vytvářet, financovat, produkovat a šířit díla, která se dokáží významně zviditelnit v různých médiích, např. v televizi, v kině nebo na platformách videa na vyžádání, jsou dostupná a atraktivní pro diváky na stále otevřenějším a konkurenčnějším trhu nejen v rámci Evropy. Uvedené směrnice rovněž usilují o dosažení dobře fungujícího trhu pro tvůrce a držitele práv, zejména pro tiskové publikace a online platformy, a o zajištění spravedlivé odměny autorům a výkonným umělcům, což jsou aspekty, které by měly být zohledněny v celém programu. Dále by měla být navýšena podpora, aby bylo možné reagovat na nejnovější vývoj na trhu, zejména na silnější postavení globálních platforem distribuce oproti národním subjektům televizního a rozhlasového vysílání, které tradičně investují do produkce evropských děl. Vzhledem k tomu, že se tržní podmínky a audiovizuální subjekty neustále vyvíjejí, měla by být v souvislosti s prováděním programu stanovena zvláštní kritéria pro definici nezávislých producentských společností. |
| --- | --- |

(16)

Intervence Unie v audiovizuálním odvětví je nezbytná jako součást politik Unie v oblasti jednotného digitálního trhu. To se týká zejména modernizace rámce v oblasti autorského práva prostřednictvím směrnic Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/789 (5) a (EU) 2019/790 (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (7) ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1808 (8). Směrnice (EU) 2019/789 a (EU) 2019/790 se snaží posílit schopnost evropských audiovizuálních subjektů vytvářet, financovat, produkovat a šířit díla, která se dokáží významně zviditelnit v různých médiích, např. v televizi, v kině nebo na platformách videa na vyžádání, jsou dostupná a atraktivní pro diváky na stále otevřenějším a konkurenčnějším trhu nejen v rámci Evropy. Uvedené směrnice rovněž usilují o dosažení dobře fungujícího trhu pro tvůrce a držitele práv, zejména pro tiskové publikace a online platformy, a o zajištění spravedlivé odměny autorům a výkonným umělcům, což jsou aspekty, které by měly být zohledněny v celém programu. Dále by měla být navýšena podpora, aby bylo možné reagovat na nejnovější vývoj na trhu, zejména na silnější postavení globálních platforem distribuce oproti národním subjektům televizního a rozhlasového vysílání, které tradičně investují do produkce evropských děl. Vzhledem k tomu, že se tržní podmínky a audiovizuální subjekty neustále vyvíjejí, měla by být v souvislosti s prováděním programu stanovena zvláštní kritéria pro definici nezávislých producentských společností.

| (17) | Program by měl umožnit co nejširší účast organizací v kulturním a kreativním odvětví a co nejširší přístup těchto organizací k programu, bez ohledu na jejich zeměpisný původ. Program by měl podporovat tyto organizace a nejlepší talenty bez ohledu na to, kde se nacházejí, aby mohly působit přeshraničně a na mezinárodní úrovni. Složka MEDIA by měla zohledňovat rozdíly mezi jednotlivými zeměmi, pokud jde o tvorbu a distribuci audiovizuálního obsahu a přístup k němu a trendy týkající se jeho spotřeby, a zejména by měla zohledňovat jejich jazykové a zeměpisné zvláštnosti, a tím zajistit rovnější podmínky, rozšířit účast členských států s různými audiovizuálními kapacitami a prohloubit spolupráci mezi nimi a podporovat evropské talenty bez ohledu na to, kde se nacházejí, aby mohly působit přeshraničně a na mezinárodní úrovni. Měly by být rovněž zohledněny zvláštnosti nejvzdálenějších regionů podle článku 349 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(17)

Program by měl umožnit co nejširší účast organizací v kulturním a kreativním odvětví a co nejširší přístup těchto organizací k programu, bez ohledu na jejich zeměpisný původ. Program by měl podporovat tyto organizace a nejlepší talenty bez ohledu na to, kde se nacházejí, aby mohly působit přeshraničně a na mezinárodní úrovni. Složka MEDIA by měla zohledňovat rozdíly mezi jednotlivými zeměmi, pokud jde o tvorbu a distribuci audiovizuálního obsahu a přístup k němu a trendy týkající se jeho spotřeby, a zejména by měla zohledňovat jejich jazykové a zeměpisné zvláštnosti, a tím zajistit rovnější podmínky, rozšířit účast členských států s různými audiovizuálními kapacitami a prohloubit spolupráci mezi nimi a podporovat evropské talenty bez ohledu na to, kde se nacházejí, aby mohly působit přeshraničně a na mezinárodní úrovni. Měly by být rovněž zohledněny zvláštnosti nejvzdálenějších regionů podle článku 349 Smlouvy o fungování EU.

| (18) | Zvláštní akce v rámci programu, jakož i akce Unie ve prospěch označení Evropské dědictví, zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (9) (dále jen „označení Evropské dědictví“), Dny evropského dědictví, evropské ceny v oblasti současné, rockové a populární hudby, literatury, kulturního dědictví a architektury a Evropská hlavní města kultury, oslovily přímo miliony evropských občanů, ukázaly sociální a hospodářské přínosy evropských kulturních politik, a proto by se v nich mělo pokračovat, a bude-li to možné, měly by se rozšířit. Složka Kultura by měla podporovat činnosti zaměřené na vytváření sítí mezi lokalitami, které nesou označení Evropské dědictví. Rovněž by měla být zvážena možnost rozšířit evropské ceny na nové oblasti a odvětví, zejména na divadlo. |
| --- | --- |

(18)

Zvláštní akce v rámci programu, jakož i akce Unie ve prospěch označení Evropské dědictví, zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU (9) (dále jen „označení Evropské dědictví“), Dny evropského dědictví, evropské ceny v oblasti současné, rockové a populární hudby, literatury, kulturního dědictví a architektury a Evropská hlavní města kultury, oslovily přímo miliony evropských občanů, ukázaly sociální a hospodářské přínosy evropských kulturních politik, a proto by se v nich mělo pokračovat, a bude-li to možné, měly by se rozšířit. Složka Kultura by měla podporovat činnosti zaměřené na vytváření sítí mezi lokalitami, které nesou označení Evropské dědictví. Rovněž by měla být zvážena možnost rozšířit evropské ceny na nové oblasti a odvětví, zejména na divadlo.

| (19) | Kultura má zásadní význam pro posilování inkluzivní a soudržné společnosti. V souvislosti s problémy spojenými s migrací a integrací hraje kultura důležitou úlohu při vytváření příležitostí pro mezikulturní dialog a při integraci migrantů a uprchlíků, neboť jim pomáhá cítit se součástí hostitelské společnosti, a při rozvoji dobrých vztahů mezi migranty a jejich novým společenstvím. |
| --- | --- |

(19)

Kultura má zásadní význam pro posilování inkluzivní a soudržné společnosti. V souvislosti s problémy spojenými s migrací a integrací hraje kultura důležitou úlohu při vytváření příležitostí pro mezikulturní dialog a při integraci migrantů a uprchlíků, neboť jim pomáhá cítit se součástí hostitelské společnosti, a při rozvoji dobrých vztahů mezi migranty a jejich novým společenstvím.

| (20) | S cílem přispívat k inkluzivní společnosti by program měl v celé Unii podporovat a zvyšovat účast na kulturním životě, zejména pokud jde o osoby se zdravotním postižením a osoby pocházející ze znevýhodněného prostředí. |
| --- | --- |

(20)

S cílem přispívat k inkluzivní společnosti by program měl v celé Unii podporovat a zvyšovat účast na kulturním životě, zejména pokud jde o osoby se zdravotním postižením a osoby pocházející ze znevýhodněného prostředí.

| (21) | V souladu s deklarací z Davosu ze dne 22. ledna 2018 nazvanou „Na cestě k vysoce kvalitní stavební kultuře pro Evropu“ by měla být přijata opatření na podporu nového integrovaného přístupu k utváření vysoce kvalitní výstavby, která bude vycházet z kultury, bude posilovat sociální soudržnost, zaručí udržitelné životní prostředí a bude celkově přispívat ke zdraví a kvalitě života obyvatel. Takový přístup by měl klást důraz nejen na městské oblasti, ale i na propojení okrajových a venkovských oblastí. Koncept stavební kultury zahrnuje všechny faktory, které mají přímý dopad na kvalitu života občanů a komunit, a tím velmi konkrétně podporuje začleňování, soudržnost a udržitelnost. |
| --- | --- |

(21)

V souladu s deklarací z Davosu ze dne 22. ledna 2018 nazvanou „Na cestě k vysoce kvalitní stavební kultuře pro Evropu“ by měla být přijata opatření na podporu nového integrovaného přístupu k utváření vysoce kvalitní výstavby, která bude vycházet z kultury, bude posilovat sociální soudržnost, zaručí udržitelné životní prostředí a bude celkově přispívat ke zdraví a kvalitě života obyvatel. Takový přístup by měl klást důraz nejen na městské oblasti, ale i na propojení okrajových a venkovských oblastí. Koncept stavební kultury zahrnuje všechny faktory, které mají přímý dopad na kvalitu života občanů a komunit, a tím velmi konkrétně podporuje začleňování, soudržnost a udržitelnost.

| (22) | Svoboda projevu a umělecká svoboda jsou jádrem dynamických kulturních a kreativních odvětví. Zejména odvětví zpravodajských médií potřebuje svobodné, rozmanité a pluralitní mediální prostředí. Ve spojení se směrnicí 2010/13/EU by tudíž měl program podporovat svobodné, rozmanité a pluralitní mediální prostředí a přesahy a průřezové činnosti na podporu zpravodajského mediálního odvětví. Prosazováním mediální gramotnosti by měl program podporovat odborníky nových médií a zlepšovat rozvoj kritického myšlení mezi občany. |
| --- | --- |

(22)

Svoboda projevu a umělecká svoboda jsou jádrem dynamických kulturních a kreativních odvětví. Zejména odvětví zpravodajských médií potřebuje svobodné, rozmanité a pluralitní mediální prostředí. Ve spojení se směrnicí 2010/13/EU by tudíž měl program podporovat svobodné, rozmanité a pluralitní mediální prostředí a přesahy a průřezové činnosti na podporu zpravodajského mediálního odvětví. Prosazováním mediální gramotnosti by měl program podporovat odborníky nových médií a zlepšovat rozvoj kritického myšlení mezi občany.

| (23) | Program by měl rovněž podněcovat zájem o evropská audiovizuální díla a zlepšit k nim přístup, zejména prostřednictvím opatření v oblasti budování publika, včetně filmové gramotnosti. |
| --- | --- |

(23)

Program by měl rovněž podněcovat zájem o evropská audiovizuální díla a zlepšit k nim přístup, zejména prostřednictvím opatření v oblasti budování publika, včetně filmové gramotnosti.

| (24) | Mobilita umělců a kulturních pracovníků napříč hranicemi v rámci složky kultura může přispět k lépe propojeným, silnějším a udržitelnějším kulturním a kreativním odvětvím v Unii, neboť tímto způsobem lze urychlit rozvoj dovedností a křivku učení v rámci kulturních a kreativních odvětví, zlepšit mezikulturní povědomí a posílit nadnárodní společnou tvorbu, koprodukci, oběh a šíření děl. |
| --- | --- |

(24)

Mobilita umělců a kulturních pracovníků napříč hranicemi v rámci složky kultura může přispět k lépe propojeným, silnějším a udržitelnějším kulturním a kreativním odvětvím v Unii, neboť tímto způsobem lze urychlit rozvoj dovedností a křivku učení v rámci kulturních a kreativních odvětví, zlepšit mezikulturní povědomí a posílit nadnárodní společnou tvorbu, koprodukci, oběh a šíření děl.

| (25) | S ohledem na zvláštnosti kulturních a kreativních odvětví by projekty spolupráce, zejména projekty malého rozsahu, měly být jádrem složky kultura. Komise by proto měla usnadnit účast v programu tím, že podstatně zjednoduší byrokratické postupy, zejména ve fázi podávání žádostí, a u malých projektů tím, že umožní vyšší míry spolufinancování. |
| --- | --- |

(25)

S ohledem na zvláštnosti kulturních a kreativních odvětví by projekty spolupráce, zejména projekty malého rozsahu, měly být jádrem složky kultura. Komise by proto měla usnadnit účast v programu tím, že podstatně zjednoduší byrokratické postupy, zejména ve fázi podávání žádostí, a u malých projektů tím, že umožní vyšší míry spolufinancování.

| (26) | V souladu s články 8 a 10 Smlouvy o fungování EU by program měl, ve všech svých činnostech, podporovat genderový mainstreaming a cíle v oblasti zákazu diskriminace a v příslušných případech by měl definovat vhodná kritéria genderové vyváženosti. Ženy se aktivně zapojují v kulturních a kreativních odvětvích jako autorky, odbornice, učitelky, umělkyně a jako členky publika. Je však méně pravděpodobné, že ženy zastávají rozhodovací pozice v kulturních, uměleckých a kreativních institucích. Program by proto měl podporovat talentované ženy s cílem podpořit uměleckou a profesní kariéru žen. |
| --- | --- |

(26)

V souladu s články 8 a 10 Smlouvy o fungování EU by program měl, ve všech svých činnostech, podporovat genderový mainstreaming a cíle v oblasti zákazu diskriminace a v příslušných případech by měl definovat vhodná kritéria genderové vyváženosti. Ženy se aktivně zapojují v kulturních a kreativních odvětvích jako autorky, odbornice, učitelky, umělkyně a jako členky publika. Je však méně pravděpodobné, že ženy zastávají rozhodovací pozice v kulturních, uměleckých a kreativních institucích. Program by proto měl podporovat talentované ženy s cílem podpořit uměleckou a profesní kariéru žen.

| (27) | S ohledem na společné sdělení ze dne 8. června 2016 nazvané „Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy“, které bylo potvrzeno usnesením Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o mandátu pro třístranná jednání o návrhu rozpočtu na rozpočtový rok 2018 (10), a závěry Rady ze dne 24. května 2017 o strategickém přístupu EU k mezinárodním kulturním vztahům by evropské nástroje financování, a zejména tento program, měly uznat význam kultury v mezinárodních vztazích a její úlohu při prosazování evropských hodnot zvláštními a cílenými akcemi navrženými tak, aby měly jasný unijní dopad na celosvětové scéně. |
| --- | --- |

(27)

S ohledem na společné sdělení ze dne 8. června 2016 nazvané „Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy“, které bylo potvrzeno usnesením Evropského parlamentu ze dne 5. července 2017 o mandátu pro třístranná jednání o návrhu rozpočtu na rozpočtový rok 2018 (10), a závěry Rady ze dne 24. května 2017 o strategickém přístupu EU k mezinárodním kulturním vztahům by evropské nástroje financování, a zejména tento program, měly uznat význam kultury v mezinárodních vztazích a její úlohu při prosazování evropských hodnot zvláštními a cílenými akcemi navrženými tak, aby měly jasný unijní dopad na celosvětové scéně.

| (28) | V souladu se sdělením Komise ze dne 22. července 2014 nazvaným „Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu“ by příslušné politiky a nástroje měly zajistit odkaz na Evropský rok kulturního dědictví 2018, který úspěšně a účinně začlenil kulturu do dalších oblastí politiky, zejména prostřednictvím přístupu participativní správy, při využívání dlouhodobé a udržitelné hodnoty evropského kulturního dědictví, rozvíjení integrovanějšího přístupu k jeho zachování a zhodnocení a podpoře jeho udržitelné ochrany, regenerace, adaptivního opětovného využívání a prosazování jeho hodnot prostřednictvím zvyšování povědomí a vytváření sítí. V odvětví kultury by měla být zvážena podpora umělců, tvůrců a uměleckých řemeslníků, kteří jsou kvalifikovaní v tradičních řemeslech souvisejících s obnovou kulturního dědictví. Zejména v audiovizuálním odvětví jsou díla kulturního dědictví klíčovým zdrojem paměti a kulturní rozmanitosti a představují potenciální tržní příležitosti. Audiovizuální archivy a knihovny v této souvislosti přispívají k uchovávání a opakovanému použití děl kulturního dědictví a k novému vývoji na trhu s nimi. |
| --- | --- |

(28)

V souladu se sdělením Komise ze dne 22. července 2014 nazvaným „Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu“ by příslušné politiky a nástroje měly zajistit odkaz na Evropský rok kulturního dědictví 2018, který úspěšně a účinně začlenil kulturu do dalších oblastí politiky, zejména prostřednictvím přístupu participativní správy, při využívání dlouhodobé a udržitelné hodnoty evropského kulturního dědictví, rozvíjení integrovanějšího přístupu k jeho zachování a zhodnocení a podpoře jeho udržitelné ochrany, regenerace, adaptivního opětovného využívání a prosazování jeho hodnot prostřednictvím zvyšování povědomí a vytváření sítí. V odvětví kultury by měla být zvážena podpora umělců, tvůrců a uměleckých řemeslníků, kteří jsou kvalifikovaní v tradičních řemeslech souvisejících s obnovou kulturního dědictví. Zejména v audiovizuálním odvětví jsou díla kulturního dědictví klíčovým zdrojem paměti a kulturní rozmanitosti a představují potenciální tržní příležitosti. Audiovizuální archivy a knihovny v této souvislosti přispívají k uchovávání a opakovanému použití děl kulturního dědictví a k novému vývoji na trhu s nimi.

| (29) | V souladu se sdělením Komise ze dne 10. března 2020 nazvaným „Nová průmyslová strategie pro Evropu“ by měla Unie využít svých výhod, zejména své rozmanitosti, svých talentů, hodnot a svého způsobu života, svých inovátorů a tvůrců. |
| --- | --- |

(29)

V souladu se sdělením Komise ze dne 10. března 2020 nazvaným „Nová průmyslová strategie pro Evropu“ by měla Unie využít svých výhod, zejména své rozmanitosti, svých talentů, hodnot a svého způsobu života, svých inovátorů a tvůrců.

| (30) | Úspěch programu stojí na rozvoji inovativních a účinných projektů, které přinášejí osvědčené postupy v oblasti nadnárodní evropské spolupráce v kulturních a kreativních odvětvích. Kdykoli je to možné, měly by být takové úspěchy propagovány s cílem podněcovat podporu nových obchodních modelů a dovedností, podporovat tradiční know-how a přetvářet kreativní a mezioborová řešení v ekonomickou a sociální hodnotu. |
| --- | --- |

(30)

Úspěch programu stojí na rozvoji inovativních a účinných projektů, které přinášejí osvědčené postupy v oblasti nadnárodní evropské spolupráce v kulturních a kreativních odvětvích. Kdykoli je to možné, měly by být takové úspěchy propagovány s cílem podněcovat podporu nových obchodních modelů a dovedností, podporovat tradiční know-how a přetvářet kreativní a mezioborová řešení v ekonomickou a sociální hodnotu.

| (31) | Program by měl být za určitých podmínek otevřen účasti členů Evropského sdružení volného obchodu, přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů, na něž se vztahuje předvstupní strategie, zemí, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, a strategických partnerů Unie. |
| --- | --- |

(31)

Program by měl být za určitých podmínek otevřen účasti členů Evropského sdružení volného obchodu, přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů, na něž se vztahuje předvstupní strategie, zemí, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, a strategických partnerů Unie.

| (32) | Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (11), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Třetí země se mohou rovněž účastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |
| --- | --- |

(32)

Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (11), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Třetí země se mohou rovněž účastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci.

| (33) | Třetí země by se měly zaměřit na plnou účast na programu. Nicméně třetí země, které nesplňují podmínky pro účast ve složce MEDIA a v Meziodvětvové složce, ale které se účastní složky Kultura, by měly mít možnost zřídit a podporovat kanceláře programů na propagaci programu ve své zemi a na podporu přeshraniční spolupráce v kulturních a kreativních odvětvích. |
| --- | --- |

(33)

Třetí země by se měly zaměřit na plnou účast na programu. Nicméně třetí země, které nesplňují podmínky pro účast ve složce MEDIA a v Meziodvětvové složce, ale které se účastní složky Kultura, by měly mít možnost zřídit a podporovat kanceláře programů na propagaci programu ve své zemi a na podporu přeshraniční spolupráce v kulturních a kreativních odvětvích.

| (34) | Výjimky z povinnosti splňovat podmínky stanovené ve směrnici 2010/13/EU by měly podléhat kontrole a měly by být udělovány zemím, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v řádně odůvodněných případech, a to s přihlédnutím ke specifickým podmínkám audiovizuálního trhu v dané zemi a k úrovni integrace do unijního rámce audiovizuální politiky. Pokrok v oblasti dosahování cílů stanovených ve směrnici 2013/13/EU by měl být pravidelně monitorován. Účast na akcích financovaných složkou MEDIA by navíc měla být stanovena případ od případu v příslušných pracovních programech. |
| --- | --- |

(34)

Výjimky z povinnosti splňovat podmínky stanovené ve směrnici 2010/13/EU by měly podléhat kontrole a měly by být udělovány zemím, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, v řádně odůvodněných případech, a to s přihlédnutím ke specifickým podmínkám audiovizuálního trhu v dané zemi a k úrovni integrace do unijního rámce audiovizuální politiky. Pokrok v oblasti dosahování cílů stanovených ve směrnici 2013/13/EU by měl být pravidelně monitorován. Účast na akcích financovaných složkou MEDIA by navíc měla být stanovena případ od případu v příslušných pracovních programech.

| (35) | Program by měl podporovat spolupráci mezi Unií a mezinárodními organizacemi, jako jsou UNESCO, Rada Evropy, včetně Eurimages a Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světové organizace duševního vlastnictví. Program by měl rovněž podpořit závazek Unie týkající se cílů OSN pro udržitelný rozvoj, zejména jejich kulturního rozměru. Pokud jde o audiovizuální odvětví, program by měl zajistit, aby Unie přispívala k činnosti observatoře. |
| --- | --- |

(35)

Program by měl podporovat spolupráci mezi Unií a mezinárodními organizacemi, jako jsou UNESCO, Rada Evropy, včetně Eurimages a Evropské audiovizuální observatoře (dále jen „observatoř“), Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světové organizace duševního vlastnictví. Program by měl rovněž podpořit závazek Unie týkající se cílů OSN pro udržitelný rozvoj, zejména jejich kulturního rozměru. Pokud jde o audiovizuální odvětví, program by měl zajistit, aby Unie přispívala k činnosti observatoře.

| (36) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a cílů OSN pro udržitelný rozvoj má tento program přispívat k začleňování činností v oblasti klimatu a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. V souladu se Zelenou dohodou pro Evropu jako plánem pro udržitelný růst by akce v rámci tohoto nařízení měly respektovat zásadu „nepůsobit významnou škodu“. Během provádění programu by měly být identifikovány a zavedeny příslušné akce, aniž by byla měněna základní povaha programu, a tyto akce by měly být přehodnocovány v rámci příslušných hodnocení a přezkumů. |
| --- | --- |

(36)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a cílů OSN pro udržitelný rozvoj má tento program přispívat k začleňování činností v oblasti klimatu a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. V souladu se Zelenou dohodou pro Evropu jako plánem pro udržitelný růst by akce v rámci tohoto nařízení měly respektovat zásadu „nepůsobit významnou škodu“. Během provádění programu by měly být identifikovány a zavedeny příslušné akce, aniž by byla měněna základní povaha programu, a tyto akce by měly být přehodnocovány v rámci příslušných hodnocení a přezkumů.

| (37) | V zájmu zjednodušení a účinnosti by měla mít Komise možnost rozdělit rozpočtové závazky na roční splátky. V takovém případě by měla Komise během provádění programu přidělit roční splátky s ohledem na pokrok akcí, které získávají finanční pomoc, na jejich předpokládané potřeby a na rozpočtové možnosti. Komise by měla sdělovat příjemcům grantu orientační harmonogram přidělení jednotlivých ročních splátek. |
| --- | --- |

(37)

V zájmu zjednodušení a účinnosti by měla mít Komise možnost rozdělit rozpočtové závazky na roční splátky. V takovém případě by měla Komise během provádění programu přidělit roční splátky s ohledem na pokrok akcí, které získávají finanční pomoc, na jejich předpokládané potřeby a na rozpočtové možnosti. Komise by měla sdělovat příjemcům grantu orientační harmonogram přidělení jednotlivých ročních splátek.

| (38) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (dále jen „finanční nařízení”) a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(38)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (dále jen „finanční nařízení”) a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (39) | „LUX – evropská filmová cena diváků udělovaná Evropským parlamentem a Evropskou filmovou akademií“ se stala význačnou evropskou cenou, která propaguje a šíří evropské filmy, jež odrážejí evropskou identitu a hodnoty za hranicemi jednotlivých států, a staví na spolupráci se společenstvím renomovaných filmových tvůrců a evropskými filmovými organizacemi a sítěmi. |
| --- | --- |

(39)

„LUX – evropská filmová cena diváků udělovaná Evropským parlamentem a Evropskou filmovou akademií“ se stala význačnou evropskou cenou, která propaguje a šíří evropské filmy, jež odrážejí evropskou identitu a hodnoty za hranicemi jednotlivých států, a staví na spolupráci se společenstvím renomovaných filmových tvůrců a evropskými filmovými organizacemi a sítěmi.

| (40) | Orchestr mladých Evropské unie získal od svého založení jedinečné zkušenosti v oblasti podpory přístupu k hudbě, jakož i mezikulturního dialogu, vzájemného respektu a porozumění prostřednictvím kultury, a zároveň podporuje mezinárodní profesní rozvoj a odbornou přípravu mladých hudebníků. Výjimečnost Orchestru mladých Evropské unie spočívá v tom, že jde o evropský orchestr, vytvořený na základě usnesení Evropského parlamentu, který přesahuje kulturní hranice a skládá se z mladých hudebníků, jež jsou vybíráni napříč Evropou podle náročných uměleckých kritérií prostřednictvím každoročního přísného a transparentního konkurzu ve všech členských státech. Tento zvláštní přínos ke kulturní rozmanitosti a identitě Evropy by měl být uznán například tím, že se stanoví akce, v nichž se mohou Orchestr mladých Evropské unie a podobné evropské kulturní subjekty ucházet o účast. U takových subjektů by měla být stanovena možnost víceletého financování, aby byla zajištěna stabilita jejich fungování. |
| --- | --- |

(40)

Orchestr mladých Evropské unie získal od svého založení jedinečné zkušenosti v oblasti podpory přístupu k hudbě, jakož i mezikulturního dialogu, vzájemného respektu a porozumění prostřednictvím kultury, a zároveň podporuje mezinárodní profesní rozvoj a odbornou přípravu mladých hudebníků. Výjimečnost Orchestru mladých Evropské unie spočívá v tom, že jde o evropský orchestr, vytvořený na základě usnesení Evropského parlamentu, který přesahuje kulturní hranice a skládá se z mladých hudebníků, jež jsou vybíráni napříč Evropou podle náročných uměleckých kritérií prostřednictvím každoročního přísného a transparentního konkurzu ve všech členských státech. Tento zvláštní přínos ke kulturní rozmanitosti a identitě Evropy by měl být uznán například tím, že se stanoví akce, v nichž se mohou Orchestr mladých Evropské unie a podobné evropské kulturní subjekty ucházet o účast. U takových subjektů by měla být stanovena možnost víceletého financování, aby byla zajištěna stabilita jejich fungování.

| (41) | Pro podporu Unie by měly být způsobilé organizace v kulturních a kreativních odvětvích, jež mají široký evropský zeměpisný záběr a jejichž činnosti zahrnují poskytování kulturních služeb přímo evropským občanům, a mohou mít tudíž přímý dopad na evropskou identitu. |
| --- | --- |

(41)

Pro podporu Unie by měly být způsobilé organizace v kulturních a kreativních odvětvích, jež mají široký evropský zeměpisný záběr a jejichž činnosti zahrnují poskytování kulturních služeb přímo evropským občanům, a mohou mít tudíž přímý dopad na evropskou identitu.

| (42) | Aby bylo zajištěno účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je nezbytné, aby všechny akce a činnosti prováděné podle tohoto programu skýtaly evropskou přidanou hodnotu. Je rovněž třeba zajistit, aby doplňovaly činnosti členských států. Pro zajištění toho, aby si potenciální příjemci byli vědomi různých možností financování, je třeba usilovat o soudržnost, doplňkovost a součinnost s programy financování, které podporují vzájemně úzce propojené oblasti politiky a s horizontálními politikami, jako je politika Unie v oblasti hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(42)

Aby bylo zajištěno účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je nezbytné, aby všechny akce a činnosti prováděné podle tohoto programu skýtaly evropskou přidanou hodnotu. Je rovněž třeba zajistit, aby doplňovaly činnosti členských států. Pro zajištění toho, aby si potenciální příjemci byli vědomi různých možností financování, je třeba usilovat o soudržnost, doplňkovost a součinnost s programy financování, které podporují vzájemně úzce propojené oblasti politiky a s horizontálními politikami, jako je politika Unie v oblasti hospodářské soutěže.

| (43) | Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a akcemi by neměla zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(43)

Finanční podpora by měla být využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo suboptimální investiční situace, a akcemi by neměla zdvojovat ani vytlačovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

| (44) | Je důležité, aby se program zabýval strukturálními výzvami evropských kulturních a kreativních odvětví, které ještě zintenzivnila pandemie COVID-19. Program zohledňuje skutečnost, že evropská kultura a sdělovací prostředky mají zásadní význam pro kvalitu života občanů a umožňují jim přijímat informovaná rozhodnutí. Spolu s dalšími příslušnými programy financování Unie a nástrojem Next Generation EU by program měl podpořit oživení kulturních a kreativních odvětví v krátkodobém horizontu, posílit jejich dlouhodobou odolnost a konkurenceschopnost, aby mohla v budoucnosti co nejlépe čelit potenciálním závažným krizím, a podpořit jejich digitální a ekologickou transformaci. |
| --- | --- |

(44)

Je důležité, aby se program zabýval strukturálními výzvami evropských kulturních a kreativních odvětví, které ještě zintenzivnila pandemie COVID-19. Program zohledňuje skutečnost, že evropská kultura a sdělovací prostředky mají zásadní význam pro kvalitu života občanů a umožňují jim přijímat informovaná rozhodnutí. Spolu s dalšími příslušnými programy financování Unie a nástrojem Next Generation EU by program měl podpořit oživení kulturních a kreativních odvětví v krátkodobém horizontu, posílit jejich dlouhodobou odolnost a konkurenceschopnost, aby mohla v budoucnosti co nejlépe čelit potenciálním závažným krizím, a podpořit jejich digitální a ekologickou transformaci.

| (45) | Politické cíle programu jsou řešeny prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtových záruk v rámci oken politiky Programu InvestEU na období 2021-2027 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (13), který mimo jiné nadále usnadňuje přístup malých a středních podniků a organizací z kulturních a kreativních odvětví k financování. |
| --- | --- |

(45)

Politické cíle programu jsou řešeny prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtových záruk v rámci oken politiky Programu InvestEU na období 2021-2027 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (13), který mimo jiné nadále usnadňuje přístup malých a středních podniků a organizací z kulturních a kreativních odvětví k financování.

| (46) | Klíčovými hodnotícími kritérii pro výběr dotčených projektů v rámci programu by měly být účinky, kvalita a efektivnost provádění projektů. S přihlédnutím k technickým znalostem potřebným k posouzení návrhů v rámci specifických akcí programu mohou být členy komise hodnotící tyto návrhy (dále jen „hodnotící komise”) externí odborníci. Při výběru externích odborníků by měla být věnována náležitá pozornost jejich profesním zkušenostem a genderové vyváženosti dané komise. |
| --- | --- |

(46)

Klíčovými hodnotícími kritérii pro výběr dotčených projektů v rámci programu by měly být účinky, kvalita a efektivnost provádění projektů. S přihlédnutím k technickým znalostem potřebným k posouzení návrhů v rámci specifických akcí programu mohou být členy komise hodnotící tyto návrhy (dále jen „hodnotící komise”) externí odborníci. Při výběru externích odborníků by měla být věnována náležitá pozornost jejich profesním zkušenostem a genderové vyváženosti dané komise.

| (47) | Program by měl zahrnovat realistický a zvládnutelný systém kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti, který bude doprovázet jeho akce a průběžně monitorovat jeho výkonnost. Toto monitorování a informační a komunikační činnosti týkající se programu a jeho akcí, by měly vycházet ze tří složek programu. |
| --- | --- |

(47)

Program by měl zahrnovat realistický a zvládnutelný systém kvalitativních a kvantitativních ukazatelů výkonnosti, který bude doprovázet jeho akce a průběžně monitorovat jeho výkonnost. Toto monitorování a informační a komunikační činnosti týkající se programu a jeho akcí, by měly vycházet ze tří složek programu.

| (48) | S ohledem na význam a složitost shromažďování a analýzy údajů a měření dopadu kulturních politik by Komise měla pomoci shromažďovat důkazy a statistické údaje o trendech a vývoji kulturních a kreativních odvětví za využití svých odborných znalostí a odborných znalostí dalších příslušných výzkumných institucí a měla by pravidelně podávat zprávy Evropskému parlamentu a Radě o shromážděných údajích. |
| --- | --- |

(48)

S ohledem na význam a složitost shromažďování a analýzy údajů a měření dopadu kulturních politik by Komise měla pomoci shromažďovat důkazy a statistické údaje o trendech a vývoji kulturních a kreativních odvětví za využití svých odborných znalostí a odborných znalostí dalších příslušných výzkumných institucí a měla by pravidelně podávat zprávy Evropskému parlamentu a Radě o shromážděných údajích.

| (49) | Program by měl být zaveden na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021 až 2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (14) (dále jen „víceletý finanční rámec na období 2021-2027”). |
| --- | --- |

(49)

Program by měl být zaveden na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021 až 2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (14) (dále jen „víceletý finanční rámec na období 2021-2027”).

| (50) | Toto nařízení stanoví pro program finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (15). |
| --- | --- |

(50)

Toto nařízení stanoví pro program finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu na zavedení nových vlastních zdrojů (15).

| (51) | Na tento program se použije finanční nařízení. Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, včetně grantů třetím stranám, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(51)

Na tento program se použije finanční nařízení. Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, včetně grantů třetím stranám, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (52) | Formy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži, potřebě zjednodušení administrativy, zejména při postupu podávání žádostí, ve prospěch všech zúčastněných stran, a očekávanému riziku neplnění. V této souvislosti by se mělo zvážit použití jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

Formy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži, potřebě zjednodušení administrativy, zejména při postupu podávání žádostí, ve prospěch všech zúčastněných stran, a očekávanému riziku neplnění. V této souvislosti by se mělo zvážit použití jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálních sazeb, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (53) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (16) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (17), (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) a (EU) 2017/1939 (19) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má OLAF v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (20). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(53)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (16) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (17), (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) a (EU) 2017/1939 (19) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má OLAF v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (20). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (54) | Mělo by být možné ocenit kvalitní návrhy na akce, které jsou způsobilé v rámci programu, ale nemohou být v jeho rámci financovány z důvodu rozpočtových omezení, pečetí excelence, a to na základě určitého souboru kritérií. Pečetí excelence se uznává kvalita návrhu a zjednodušuje hledání alternativního financování v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Evropského sociálního fondu plus. U akcí, v jejichž souvislosti by mohla být udělována pečeť excelence, by měly být v příslušných výzvách k podávání návrhů uvedeny další informace. |
| --- | --- |

(54)

Mělo by být možné ocenit kvalitní návrhy na akce, které jsou způsobilé v rámci programu, ale nemohou být v jeho rámci financovány z důvodu rozpočtových omezení, pečetí excelence, a to na základě určitého souboru kritérií. Pečetí excelence se uznává kvalita návrhu a zjednodušuje hledání alternativního financování v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Evropského sociálního fondu plus. U akcí, v jejichž souvislosti by mohla být udělována pečeť excelence, by měly být v příslušných výzvách k podávání návrhů uvedeny další informace.

| (55) | S ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. října 2017 nazvané „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ by měl být oceněn zvláštní přínos regionů uvedených v tomto článku ke kulturní rozmanitosti Unie, jakož i jejich úloha při podpoře výměn, mimo jiné prostřednictvím mobility, a spolupráce s lidmi a organizacemi ze třetích zemí, zejména z jejich sousedních zemí. Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (21) a s ohledem na přínos zámořských zemí a území k mezinárodnímu kulturnímu vlivu Unie jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. To by mělo lidem umožnit rovnoměrně těžit z konkurenčních výhod, které nabízejí kulturní a kreativní odvětví, zejména v podobě hospodářského růstu a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(55)

S ohledem na článek 349 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. října 2017 nazvané „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ by měl být oceněn zvláštní přínos regionů uvedených v tomto článku ke kulturní rozmanitosti Unie, jakož i jejich úloha při podpoře výměn, mimo jiné prostřednictvím mobility, a spolupráce s lidmi a organizacemi ze třetích zemí, zejména z jejich sousedních zemí. Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (21) a s ohledem na přínos zámořských zemí a území k mezinárodnímu kulturnímu vlivu Unie jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. To by mělo lidem umožnit rovnoměrně těžit z konkurenčních výhod, které nabízejí kulturní a kreativní odvětví, zejména v podobě hospodářského růstu a zaměstnanosti.

| (56) | Pro zajištění účinného vyhodnocování pokroku programu při dosahování jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o vypracování monitorovacího a hodnotícího rámce a o přezkoumávání ukazatelů programu. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (22). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(56)

Pro zajištění účinného vyhodnocování pokroku programu při dosahování jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o vypracování monitorovacího a hodnotícího rámce a o přezkoumávání ukazatelů programu. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (22). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (57) | V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant na již zahájené akce udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady, které vznikly přede dnem podání žádosti o grant však nejsou způsobilé pro financování z prostředků Unie, s výjimkou řádně odůvodněných mimořádných případů. V souladu s čl. 193 odst. 4 finančního nařízení nejsou náklady, které byly vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant, způsobilé pro financování z prostředků Unie ani v případě grantů na provozní náklady a grantová dohoda musí být podepsána do čtyř měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu. S cílem zabránit jakémukoli přerušení poskytování podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné v rozhodnutí o financování stanovit po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a pouze v řádně odůvodněných případech, že způsobilé jsou i činnosti uskutečněné a náklady vzniklé ode dne 1. ledna 2021, avšak před podáním žádosti o grant. |
| --- | --- |

(57)

V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant na již zahájené akce udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady, které vznikly přede dnem podání žádosti o grant však nejsou způsobilé pro financování z prostředků Unie, s výjimkou řádně odůvodněných mimořádných případů. V souladu s čl. 193 odst. 4 finančního nařízení nejsou náklady, které byly vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant, způsobilé pro financování z prostředků Unie ani v případě grantů na provozní náklady a grantová dohoda musí být podepsána do čtyř měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu. S cílem zabránit jakémukoli přerušení poskytování podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, by mělo být možné v rozhodnutí o financování stanovit po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a pouze v řádně odůvodněných případech, že způsobilé jsou i činnosti uskutečněné a náklady vzniklé ode dne 1. ledna 2021, avšak před podáním žádosti o grant.

| (58) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů by měl být program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit a administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Uvedené požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má tento program účinky v praxi. |
| --- | --- |

(58)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů by měl být program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit a administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Uvedené požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má tento program účinky v praxi.

| (59) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovních programů. Uvedené prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (23). Jak stanoví toto nařízení, lhůty by zejména měly být přiměřené a měly by členům výborů poskytovat včasné a účinné příležitosti k posouzení návrhu prováděcího aktu a k vyjádření svých názorů. |
| --- | --- |

(59)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provádění tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovních programů. Uvedené prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (23). Jak stanoví toto nařízení, lhůty by zejména měly být přiměřené a měly by členům výborů poskytovat včasné a účinné příležitosti k posouzení návrhu prováděcího aktu a k vyjádření svých názorů.

| (60) | Je nezbytné zajistit, aby program Kreativní Evropa 2014–2020 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 (24) (dále jen „program na období 2014–2020”) byl řádně ukončen, zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jeho řízení, jako je financování technické a administrativní pomoci. Od 1. ledna 2021 by měla technická a administrativní pomoc v případě potřeby zajistit řízení akcí, které nebyly v rámci programu na období 2014–2020 dokončeny do 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

(60)

Je nezbytné zajistit, aby program Kreativní Evropa 2014–2020 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 (24) (dále jen „program na období 2014–2020”) byl řádně ukončen, zejména pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jeho řízení, jako je financování technické a administrativní pomoci. Od 1. ledna 2021 by měla technická a administrativní pomoc v případě potřeby zajistit řízení akcí, které nebyly v rámci programu na období 2014–2020 dokončeny do 31. prosince 2020.

| (61) | Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou. Cílem tohoto nařízení je zejména zajistit plné dodržování práva na rovnost žen a mužů a práva na nediskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, jak stanoví články 21 a 23 Listiny. Toto nařízení je rovněž v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

(61)

Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou. Cílem tohoto nařízení je zejména zajistit plné dodržování práva na rovnost žen a mužů a práva na nediskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, jak stanoví články 21 a 23 Listiny. Toto nařízení je rovněž v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením.

| (62) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich nadnárodního charakteru, vysokého objemu a širokého zeměpisného rozsahu financovaných činností v oblasti mobility a spolupráce, jejich vlivu na přístup k vzdělávací mobilitě a obecněji na integraci Unie a z důvodu jejich posíleného mezinárodního rozměru může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(62)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich nadnárodního charakteru, vysokého objemu a širokého zeměpisného rozsahu financovaných činností v oblasti mobility a spolupráce, jejich vlivu na přístup k vzdělávací mobilitě a obecněji na integraci Unie a z důvodu jejich posíleného mezinárodního rozměru může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (63) | Nařízení (EU) č. 1295/2013 by proto mělo být zrušeno s účinkem od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(63)

Nařízení (EU) č. 1295/2013 by proto mělo být zrušeno s účinkem od 1. ledna 2021.

| (64) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021, |
| --- | --- |

(64)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zavádí program Kreativní Evropa (dále jen „program“) po dobu trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027.

Stanoví se jím cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví:






  a) | jejichž činnosti, z nichž mnohé mají potenciál vytvářet inovace a pracovní místa zejména z duševního vlastnictví:






  i) | jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných individuálních nebo kolektivních kreativních projevech; a |
| --- | --- | --- | --- |

1)

„kulturními a kreativními odvětvími“ všechna odvětví:

a)

jejichž činnosti, z nichž mnohé mají potenciál vytvářet inovace a pracovní místa zejména z duševního vlastnictví:

i)

jsou založeny na kulturních hodnotách nebo na uměleckých a jiných individuálních nebo kolektivních kreativních projevech; a

| ii) | obnášejí vývoj, vytváření, výrobu šíření a uchovávání zboží a služeb, které zachycují kulturní, umělecké nebo jiné kreativní výtvory, jakož i související činnosti, jako je vzdělávání či řízení; |
| --- | --- |

ii)

obnášejí vývoj, vytváření, výrobu šíření a uchovávání zboží a služeb, které zachycují kulturní, umělecké nebo jiné kreativní výtvory, jakož i související činnosti, jako je vzdělávání či řízení;

| b) | bez ohledu na:






  i) | jejich tržní či netržní zaměření; |
| --- | --- | --- |

b)

bez ohledu na:

i)

jejich tržní či netržní zaměření;

| ii) | druh struktury, která tyto činnosti vykonává; a |
| --- | --- |

ii)

druh struktury, která tyto činnosti vykonává; a

| iii) | způsob financování dané struktury; |
| --- | --- |

iii)

způsob financování dané struktury;

tato odvětví zahrnují mimo jiné architekturu, archivy, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (včetně kinematografie, televize, videoher a multimédií), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design (včetně módního návrhářství), festivaly, hudbu, literaturu, scénická umění (včetně divadla a tance), knihy a vydavatelské činnosti, rozhlas a výtvarná umění;

| 2) | „právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba, která je vytvořena a uznána jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt, který nemá právní subjektivitu, jak je uvedeno v čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení; |
| --- | --- |

2)

„právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba, která je vytvořena a uznána jako taková podle vnitrostátního práva, práva Unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která smí vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt, který nemá právní subjektivitu, jak je uvedeno v čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení;

| 3) | „operací kombinování zdrojů“ akce podporované z rozpočtu Unie, včetně akcí v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, které kombinují nevratné formy podpory a finanční nástroje z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí nebo od komerčních finančních institucí a investorů. |
| --- | --- |

3)

„operací kombinování zdrojů“ akce podporované z rozpočtu Unie, včetně akcí v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, které kombinují nevratné formy podpory a finanční nástroje z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí nebo od komerčních finančních institucí a investorů.

Článek 3

Cíle programu

1.   Program má tyto obecné cíle:

| a) | zachovávat, rozvíjet a prosazovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a evropské dědictví; |
| --- | --- |

a)

zachovávat, rozvíjet a prosazovat evropskou kulturní a jazykovou rozmanitost a evropské dědictví;

| b) | zvyšovat konkurenceschopnost a hospodářský potenciál kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví. |
| --- | --- |

b)

zvyšovat konkurenceschopnost a hospodářský potenciál kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví.

2.   Program má tyto specifické cíle:

| a) | posilovat uměleckou a kulturní spolupráci na evropské úrovni, a podpořit tak vytváření evropských děl a posílit hospodářský, sociální a vnější rozměr kulturních a kreativních odvětví Evropy a inovace a mobilitu v těchto odvětvích; |
| --- | --- |

a)

posilovat uměleckou a kulturní spolupráci na evropské úrovni, a podpořit tak vytváření evropských děl a posílit hospodářský, sociální a vnější rozměr kulturních a kreativních odvětví Evropy a inovace a mobilitu v těchto odvětvích;

| b) | prosazovat konkurenceschopnost, rozšiřitelnost, spolupráci, inovaci a udržitelnost, a to i prostřednictvím mobility v rámci evropského audiovizuálního odvětví; |
| --- | --- |

b)

prosazovat konkurenceschopnost, rozšiřitelnost, spolupráci, inovaci a udržitelnost, a to i prostřednictvím mobility v rámci evropského audiovizuálního odvětví;

| c) | podporovat politickou spolupráci a inovativní akce na podporu všech složek programu a prosazovat rozmanité, nezávislé a pluralitní mediální prostředí a mediální gramotnost, a tím podporovat svobodu uměleckého projevu, mezikulturní dialog a sociální začleňování. |
| --- | --- |

c)

podporovat politickou spolupráci a inovativní akce na podporu všech složek programu a prosazovat rozmanité, nezávislé a pluralitní mediální prostředí a mediální gramotnost, a tím podporovat svobodu uměleckého projevu, mezikulturní dialog a sociální začleňování.

3.   Program tvoří tyto složky:

| a) | složka „Kultura“, která se vztahuje na kulturní a kreativní odvětví kromě audiovizuálního odvětví; |
| --- | --- |

a)

složka „Kultura“, která se vztahuje na kulturní a kreativní odvětví kromě audiovizuálního odvětví;

| b) | složka „MEDIA“, která se vztahuje na audiovizuální odvětví; |
| --- | --- |

b)

složka „MEDIA“, která se vztahuje na audiovizuální odvětví;

| c) | „Meziodvětvová složka“, která se vztahuje na akce napříč všemi kulturními a kreativními odvětvími. |
| --- | --- |

c)

„Meziodvětvová složka“, která se vztahuje na akce napříč všemi kulturními a kreativními odvětvími.

4.   Při uznání niterné a hospodářské hodnoty kultury se cíle programu sledují prostřednictvím akcí s evropskou přidanou hodnotou. Evropská přidaná hodnota se zajistí mimo jiné prostřednictvím:

| a) | nadnárodní povahy akcí a činností, které doplňují regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, čímž podporují společné evropské kořeny a kulturní rozmanitost; |
| --- | --- |

a)

nadnárodní povahy akcí a činností, které doplňují regionální, vnitrostátní, mezinárodní a jiné programy a politiky Unie, čímž podporují společné evropské kořeny a kulturní rozmanitost;

| b) | přeshraniční spolupráce mezi organizacemi a odborníky v kulturních a kreativních odvětvích, založené mimo jiné na mobilitě, a prostřednictvím potenciálu této spolupráce při řešení společných výzev, včetně přechodu k digitalizaci, s cílem podpořit přístup ke kultuře, aktivní zapojení občanů a mezikulturní dialog; |
| --- | --- |

b)

přeshraniční spolupráce mezi organizacemi a odborníky v kulturních a kreativních odvětvích, založené mimo jiné na mobilitě, a prostřednictvím potenciálu této spolupráce při řešení společných výzev, včetně přechodu k digitalizaci, s cílem podpořit přístup ke kultuře, aktivní zapojení občanů a mezikulturní dialog;

| c) | úspor z rozsahu, růstu a tvorby pracovních míst, které podpora Unie dokáže zajistit a které vytvářejí pákový efekt pro získávání dalších finančních prostředků; |
| --- | --- |

c)

úspor z rozsahu, růstu a tvorby pracovních míst, které podpora Unie dokáže zajistit a které vytvářejí pákový efekt pro získávání dalších finančních prostředků;

| d) | zajištění rovnějších podmínek prostřednictvím akcí s evropskou přidanou hodnotou v rámci složky MEDIA, které zohledňují specifika jednotlivých zemí, zejména pokud jde o produkci a distribuci obsahu, přístup k obsahu, velikost a specifika jejich trhů a jejich kulturní a jazykovou rozmanitost, a to způsobem, který rozšiřuje účast zemí s různými audiovizuálními kapacitami a posiluje spolupráci mezi těmito zeměmi. |
| --- | --- |

d)

zajištění rovnějších podmínek prostřednictvím akcí s evropskou přidanou hodnotou v rámci složky MEDIA, které zohledňují specifika jednotlivých zemí, zejména pokud jde o produkci a distribuci obsahu, přístup k obsahu, velikost a specifika jejich trhů a jejich kulturní a jazykovou rozmanitost, a to způsobem, který rozšiřuje účast zemí s různými audiovizuálními kapacitami a posiluje spolupráci mezi těmito zeměmi.

5.   Cíle programu se naplňují způsobem, který podporuje začleňování, rovnost, rozmanitost a účast, přičemž tam, kde je to vhodné, se těchto cílů dosahuje prostřednictvím zvláštních pobídek, které:

| a) | zajišťují, aby osoby se zdravotním postižením, příslušníci menšin a osoby náležející k sociálně marginalizovaným skupinám měly přístup ke kulturním a kreativním odvětvím, a podporují jejich aktivní účast v těchto odvětvích, včetně kreativního procesu a rozvoje publika; a |
| --- | --- |

a)

zajišťují, aby osoby se zdravotním postižením, příslušníci menšin a osoby náležející k sociálně marginalizovaným skupinám měly přístup ke kulturním a kreativním odvětvím, a podporují jejich aktivní účast v těchto odvětvích, včetně kreativního procesu a rozvoje publika; a

| b) | podporují genderovou rovnost, zejména jako hnací sílu kreativity, hospodářského růstu a inovací. |
| --- | --- |

b)

podporují genderovou rovnost, zejména jako hnací sílu kreativity, hospodářského růstu a inovací.

Článek 4

Akce programu

Program podporuje akce, které jsou v souladu s prioritami stanovenými v článcích 5, 6 a 7 a s popisy uvedenými v příloze I.

Článek 5

Složka Kultura

1.   V souladu s cíli programu uvedenými v článku 3 má složka Kultura tyto priority:

| a) | posílit nadnárodní spolupráci a přeshraniční rozměr tvorby, oběhu a viditelnosti evropských děl a mobilitu subjektů v kulturních a kreativních odvětvích; |
| --- | --- |

a)

posílit nadnárodní spolupráci a přeshraniční rozměr tvorby, oběhu a viditelnosti evropských děl a mobilitu subjektů v kulturních a kreativních odvětvích;

| b) | zlepšit přístup ke kultuře a účast na ní a zvýšit zapojení publika a zlepšit rozvoj publika v celé Evropě; |
| --- | --- |

b)

zlepšit přístup ke kultuře a účast na ní a zvýšit zapojení publika a zlepšit rozvoj publika v celé Evropě;

| c) | podporovat odolnost společnosti a prosazovat sociální začleňování a mezikulturní dialog prostřednictvím kultury a kulturního dědictví; |
| --- | --- |

c)

podporovat odolnost společnosti a prosazovat sociální začleňování a mezikulturní dialog prostřednictvím kultury a kulturního dědictví;

| d) | zvyšovat u evropských kulturních a kreativních odvětví, včetně jednotlivců pracujících v těchto odvětvích, schopnost pěstovat talent, inovovat, prosperovat a vytvářet pracovní místa a růst; |
| --- | --- |

d)

zvyšovat u evropských kulturních a kreativních odvětví, včetně jednotlivců pracujících v těchto odvětvích, schopnost pěstovat talent, inovovat, prosperovat a vytvářet pracovní místa a růst;

| e) | posilovat evropskou identitu a hodnoty prostřednictvím kulturního povědomí, uměleckého vzdělávání a na kultuře založené kreativity ve vzdělávání; |
| --- | --- |

e)

posilovat evropskou identitu a hodnoty prostřednictvím kulturního povědomí, uměleckého vzdělávání a na kultuře založené kreativity ve vzdělávání;

| f) | podporovat budování kapacit v rámci evropských kulturních a kreativních odvětví, včetně místních organizací na nejnižší úrovni a mikroorganizací, aby mohly aktivně působit na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

f)

podporovat budování kapacit v rámci evropských kulturních a kreativních odvětví, včetně místních organizací na nejnižší úrovni a mikroorganizací, aby mohly aktivně působit na mezinárodní úrovni;

| g) | přispívat ke globální strategii Unie pro mezinárodní vztahy prostřednictvím kultury. |
| --- | --- |

g)

přispívat ke globální strategii Unie pro mezinárodní vztahy prostřednictvím kultury.

2.   Akce, jejichž prostřednictvím mají být prováděny priority stanovené v odstavci 1 tohoto článku, jsou stanoveny v oddíle 1 přílohy I.

Článek 6

Složka MEDIA

1.   V souladu s cíli programu uvedenými v článku 3 má složka MEDIA tyto priority:

| a) | pěstovat talent, kompetence a dovednosti a stimulovat přeshraniční spolupráci, mobilitu a inovace při tvorbě a produkci evropských audiovizuálních děl, čímž podněcuje spolupráci mezi členskými státy s různými audiovizuálními kapacitami; |
| --- | --- |

a)

pěstovat talent, kompetence a dovednosti a stimulovat přeshraniční spolupráci, mobilitu a inovace při tvorbě a produkci evropských audiovizuálních děl, čímž podněcuje spolupráci mezi členskými státy s různými audiovizuálními kapacitami;

| b) | podporovat šíření, propagaci a distribuci evropských audiovizuálních děl, online i v kinech v rámci Unie i na mezinárodní úrovni v novém digitálním prostředí, mimo jiné prostřednictvím inovativních obchodních modelů; |
| --- | --- |

b)

podporovat šíření, propagaci a distribuci evropských audiovizuálních děl, online i v kinech v rámci Unie i na mezinárodní úrovni v novém digitálním prostředí, mimo jiné prostřednictvím inovativních obchodních modelů;

| c) | propagovat evropská audiovizuální díla, včetně děl kulturního dědictví, a podporovat zapojení a budování publika všech věkových skupin, zejména mladého publika, v celé Evropě i mimo ni. |
| --- | --- |

c)

propagovat evropská audiovizuální díla, včetně děl kulturního dědictví, a podporovat zapojení a budování publika všech věkových skupin, zejména mladého publika, v celé Evropě i mimo ni.

2.   Priority uvedené v odstavci 1 tohoto článku jsou naplňovány podporou vývoje, produkce, propagace a šíření evropských děl a podporou přístupu k nim s cílem oslovit různorodé publikum v Evropě i mimo ni, a tedy přizpůsobováním se novému vývoji na trhu a doplňováním provádění směrnice 2010/13/EU.

3.   Akce, jejichž prostřednictvím mají být prováděny priority stanovené v odstavci 1 tohoto článku, jsou stanoveny v oddíle 2 přílohy I.

Článek 7

Meziodvětvová složka

1.   V souladu s cíli programu uvedenými v článku 3 má Meziodvětvová složka tyto priority:

| a) | podporovat meziodvětvovou nadnárodní spolupráci v oblasti politik, mimo jiné pokud jde o spolupráci spočívající v podpoře úlohy, jakou kultura hraje v sociálním začleňování, a spolupráci v oblasti umělecké svobody, a podporovat zviditelňování programu a přenositelnost jeho výsledků; |
| --- | --- |

a)

podporovat meziodvětvovou nadnárodní spolupráci v oblasti politik, mimo jiné pokud jde o spolupráci spočívající v podpoře úlohy, jakou kultura hraje v sociálním začleňování, a spolupráci v oblasti umělecké svobody, a podporovat zviditelňování programu a přenositelnost jeho výsledků;

| b) | podporovat inovativní přístupy k tvorbě, distribuci a propagaci obsahu, přístup k obsahu, a to napříč kulturními, kreativními a dalšími odvětvími, mimo jiné i s ohledem na přechod k digitalizaci, a to v tržním i netržním rozměru; |
| --- | --- |

b)

podporovat inovativní přístupy k tvorbě, distribuci a propagaci obsahu, přístup k obsahu, a to napříč kulturními, kreativními a dalšími odvětvími, mimo jiné i s ohledem na přechod k digitalizaci, a to v tržním i netržním rozměru;

| c) | prosazovat meziodvětvové činnosti, jež mají za cíl přizpůsobovat se strukturálním a technologickým výzvám, jimž média čelí, včetně podpory svobodného, rozmanitého a pluralistického mediálního prostředí, kvalitní žurnalistiky a mediální gramotnosti, mimo jiné v rámci digitálního prostředí; |
| --- | --- |

c)

prosazovat meziodvětvové činnosti, jež mají za cíl přizpůsobovat se strukturálním a technologickým výzvám, jimž média čelí, včetně podpory svobodného, rozmanitého a pluralistického mediálního prostředí, kvalitní žurnalistiky a mediální gramotnosti, mimo jiné v rámci digitálního prostředí;

| d) | podporovat zřizování kanceláří programu v zúčastněných zemích a činnosti kanceláří programu a podporovat přeshraniční spolupráci a výměnu osvědčených postupů v kulturních a kreativních odvětvích. |
| --- | --- |

d)

podporovat zřizování kanceláří programu v zúčastněných zemích a činnosti kanceláří programu a podporovat přeshraniční spolupráci a výměnu osvědčených postupů v kulturních a kreativních odvětvích.

2.   Akce, jejichž prostřednictvím mají být prováděny priority stanovené v odstavci 1 tohoto článku, jsou stanoveny v oddíle 3 přílohy I.

Článek 8

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 činí 1 842 000 000 EUR v běžných cenách.

2.   V důsledku úpravy specifické pro tento program na základě článku 5 nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 se částka stanovená v odstavci 1 tohoto článku zvýší o dodatečný příděl ve výši 600 000 000 EUR v cenách roku 2018, jak je stanoveno v příloze II uvedeného nařízení.

3.   Orientační rozdělení částky stanovené v odstavci 1 tohoto článku je následující:

| a) | nejméně 33 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. a) (složka Kultura); |
| --- | --- |

a)

nejméně 33 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. a) (složka Kultura);

| b) | nejméně 58 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b) (složka MEDIA); |
| --- | --- |

b)

nejméně 58 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b) (složka MEDIA);

| c) | až 9 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. c) (Meziodvětvová složka). |
| --- | --- |

c)

až 9 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. c) (Meziodvětvová složka).

4.   Orientační rozdělení částky stanovené v odstavci 2 tohoto článku je následující:

| a) | nejméně 33 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. a) (složka Kultura); |
| --- | --- |

a)

nejméně 33 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. a) (složka Kultura);

| b) | nejméně 58 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b) (složka MEDIA); |
| --- | --- |

b)

nejméně 58 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b) (složka MEDIA);

| c) | až 9 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. c) (Meziodvětvová složka). |
| --- | --- |

c)

až 9 % na cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. c) (Meziodvětvová složka).

5.   Částky stanovené v odstavcích 1 a 2 lze použít na technickou a správní pomoc určenou pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace.

6.   Vedle částek stanovených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku a za účelem prosazování mezinárodního rozměru programu mohou být uvolněny další finanční příspěvky z nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, mění a zrušuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU a zrušují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009, a z nařízení Evropského parlamentu a Rady, který se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP III), na podporu akcí prováděných a řízených v souladu s tímto nařízením. Tyto příspěvky jsou financovány v souladu s nařízeními, jimiž se zřizují uvedené nástroje.

7.   Zdroje přidělené členským státům v rámci sdíleného řízení lze na žádost dotčených členských států převést do programu za podmínek stanovených v článku 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (dále jen „nařízení o společných ustanoveních na období 2021-2027“). Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce. Tyto zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

8.   Rozpočtové závazky na akce trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozloženy do několika ročních splátek. Tyto závazky nepřekročí 40 % částky stanovené v odstavci 1.

Článek 9

Třetí země přidružené k programu

1.   Program je otevřený účasti těchto třetích zemí, pokud přispívají k financování programu:

| a) | členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru; |
| --- | --- |

a)

členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;

| b) | přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo v obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

b)

přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo v obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| c) | zemí evropské politiky sousedství v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

c)

zemí evropské politiky sousedství v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| d) | dalších třetích zemí v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast dané třetí země v některém programu Unie, pokud tato dohoda:






  i) | zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni; |
| --- | --- | --- |

d)

dalších třetích zemí v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast dané třetí země v některém programu Unie, pokud tato dohoda:

i)

zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni;

| ii) | stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správních nákladů; |
| --- | --- |

ii)

stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správních nákladů;

| iii) | nesvěřuje dané třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie; |
| --- | --- |

iii)

nesvěřuje dané třetí zemi rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie;

| iv) | zaručuje právo Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit svoje finanční zájmy. |
| --- | --- |

iv)

zaručuje právo Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit svoje finanční zájmy.

Příspěvky uvedené v prvním pododstavci písm. d) bodě ii) představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.

2.   Účast zemí uvedených v odstavci 1 tohoto článku na složce MEDIA a Meziodvětvové složce podléhá splnění podmínek stanovených ve směrnici 2010/13/EU.

3.   Dohody uzavřené se zeměmi uvedenými v odst. 1 písm. c) se mohou v řádně odůvodněných případech odchýlit od povinností stanovených v odstavci 2.

4.   Země uvedené v odst. 1 písm. a) a b) tohoto článku, které se plně účastnily programu na období 2014–2020, se mohou dočasně plně účastnit programu, pokud mohou prokázat, že podnikly konkrétní kroky k uvedení svých vnitrostátních právních předpisů do souladu se směrnicí 2010/13/EU, ve znění směrnice (EU) 2018/1808.

5.   Země uvedené v odst. 1 písm. b) tohoto článku se mohou nadále účastnit programu i po 31. prosinci 2022, pokud poskytnou Komisi důkazy o tom, že splnily podmínky stanovené ve směrnici 2010/13/EU.

6.   Přístup k akcím odpovídajícím prioritě uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. d) je zajištěn zemím, které se výjimečně účastní složky Kultura, ale nesplňují podmínky pro účast ve složce MEDIA a v Meziodvětvové složce podle odstavce 2 tohoto článku.

Článek 10

Další třetí země

Je-li to v zájmu Unie, program může podporovat spolupráci s jinými třetími zeměmi než těmi, které jsou uvedeny v článku 9, pokud jde o akce financované prostřednictvím dalších finančních příspěvků z nástrojů financování vnější činnosti v souladu s čl. 8 odst. 6.

Článek 11

Spolupráce s mezinárodními organizacemi a Evropskou audiovizuální observatoří

1.   Přístup k programu je otevřen mezinárodním organizacím, které působí v oblastech, na něž se vztahuje program, a to v souladu s finančním nařízením.

2.   Unie je členem observatoře po dobu trvání programu. Účast Unie na observatoři přispívá k dosažení priorit složky MEDIA. Při jednáních s observatoří zastupuje Unii Komise. Platba příspěvku za členství Unie v observatoři a sběr a analýza dat v audiovizuálním odvětví jsou hrazeny ze složky MEDIA.

Článek 12

Sběr údajů o kulturních a kreativních odvětvích

V zájmu posílení znalostní základny pro rozvoj kulturních a kreativních odvětví a s cílem měřit a analyzovat jejich přínos pro evropské hospodářství a společnost shromažďuje Komise příslušné údaje a informace s využitím svých odborných znalostí a odborných znalostí Rady Evropy, OECD, UNESCO a případně příslušných výzkumných institucí. Komise pravidelně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o shromážděných údajích. Komise sdílí příslušná zjištění týkající se shromážděných údajů se zúčastněnými stranami.

Článek 13

Formy financování z prostředků Unie a metody provádění

1.   Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení.

2.   Program může poskytovat financování jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek. Zároveň program může poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.

3.   Operace kombinování zdrojů v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 a hlavou X finančního nařízení.

4.   Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním prostředků dlužných příjemci a lze je považovat za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použije se článek 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (25).

5.   Má se za to, že subjekty aktivní v kulturním a kreativním odvětví, které během posledních dvou let získaly více než 50 % svého ročního příjmu z veřejných zdrojů, mají potřebnou finanční, odbornou a správní kapacitu k provádění činností v rámci programu. Nemusejí předkládat další dokumentaci k doložení uvedené kapacity.

Článek 14

Ochrana finančních zájmů Unie

Účastní-li se tohoto programu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

Článek 15

Pracovní programy

1.   Program se provádí prostřednictvím ročních pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. Roční pracovní programy obsahují údaje o výši částky přidělené každé akci a případně se v nich stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. Roční pracovní programy obsahují rovněž orientační tabulku provádění.

2.   Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2.

KAPITOLA II

GRANTY A ZPŮSOBILÉ SUBJEKTY

Článek 16

Granty

1.   Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

2.   Pro zajištění řádného hodnocení žádostí mohou být členy hodnotící komise externí odborníci. Externí odborníci musí mít profesní zkušenosti související s posuzovanou oblastí a příslušně i znalosti zeměpisné oblasti, jíž se návrh týká.

3.   V souladu s čl. 193 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) finančního nařízení a odchylně od čl. 193 odst. 4 uvedeného nařízení lze v řádně odůvodněných případech uvedených v rozhodnutí o financování považovat činnosti podporované na základě tohoto nařízení a související náklady, které vznikly v roce 2021, za způsobilé od 1. ledna 2021 i tehdy, pokud byly uvedené činnosti uskutečněny nebo uvedené náklady vznikly před podáním žádosti o grant. Grantové dohody o grantech na provozní náklady na rozpočtový rok 2021 mohou být výjimečně podepsány do šesti měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu.

4.   Ve vhodných případech akce programu stanoví vhodná kritéria pro dosažení genderové rovnosti.

Článek 17

Způsobilé subjekty

1.   Vedle kritérií stanovených v článku 197 finančního nařízení se použijí kritéria způsobilosti stanovená v tomto článku.

2.   Způsobilé k účasti na programu jsou tyto subjekty, pokud působí v kulturních a kreativních odvětvích:

| a) | právní subjekty usazené v:






  i) | členském státě nebo zámořské zemi nebo území spojeném s tímto členským státem; |
| --- | --- | --- |

a)

právní subjekty usazené v:

i)

členském státě nebo zámořské zemi nebo území spojeném s tímto členským státem;

| ii) | třetí zemi přidružené k programu; nebo |
| --- | --- |

ii)

třetí zemi přidružené k programu; nebo

| iii) | třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavcích 3 a 4; |
| --- | --- |

iii)

třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavcích 3 a 4;

| b) | právní subjekty založené podle práva Unie; |
| --- | --- |

b)

právní subjekty založené podle práva Unie;

| c) | mezinárodní organizace. |
| --- | --- |

c)

mezinárodní organizace.

3.   Právní subjekty působící v kulturních a kreativních odvětvích a usazené ve třetí zemi, která není přidružena k programu, jsou ve výjimečných případech způsobilé k účasti na programu, pokud je tato účast nezbytná pro dosažení cílů dané akce.

4.   Právní subjekty působící v kulturních a kreativních odvětvích a usazené ve třetí zemi, která není přidružena k programu, v zásadě nesou náklady své účasti. Je-li to v zájmu Unie, lze náklady na tuto účast pokrýt dalšími příspěvky z nástrojů financování vnější činnosti podle čl. 8 odst. 6.

KAPITOLA III

SYNERGIE A DOPLŇKOVOST

Článek 18

Doplňkovost

Komise ve spolupráci s členskými státy zajistí celkový soulad a doplňkovost programu s příslušnými politikami a programy Unie, zejména těmi, jež souvisejí s genderovou vyvážeností, vzděláváním, zejména v digitální oblasti a v oblasti mediální gramotnosti, mládeží a solidaritou, zaměstnaností a sociálním začleňováním, zejména v případě sociálně marginalizovaných skupin a menšin, výzkumem, technologiemi a inovacemi, včetně sociálních inovací, průmyslem a podnikáním, zemědělstvím a rozvojem venkova, životním prostředím a akcemi v oblasti klimatu, soudržností, regionální a městskou politikou, udržitelným cestovním ruchem, státní podporou, mobilitou a mezinárodní spoluprací a rozvojem.

Článek 19

Kumulativní a alternativní financování

1.   Na akci, na niž byl získán příspěvek v rámci programu, lze rovněž získat příspěvek z jakéhokoli jiného programu Unie, včetně fondů podle nařízení o společných ustanoveních na období 2021-2027, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový příspěvek na akci se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě.

2.   Projekt může být v rámci tohoto programu oceněn pečetí excelence ve smyslu čl. 2 bodu 45 nařízení o společných ustanoveních na období 2021-2027, splňuje-li tyto kumulativní podmínky:

| a) | byl posouzen v rámci výzvy k podávání návrhů podle programu; |
| --- | --- |

a)

byl posouzen v rámci výzvy k podávání návrhů podle programu;

| b) | splňuje minimální požadavky na kvalitu uvedené v dané výzvě k podávání návrhů; a |
| --- | --- |

b)

splňuje minimální požadavky na kvalitu uvedené v dané výzvě k podávání návrhů; a

| c) | nemůže být financován v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení. |
| --- | --- |

c)

nemůže být financován v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení.

Projekt, který byl oceněn pečetí excelence v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce, může obdržet podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Evropského sociálního fondu plus v souladu s čl. 73 odst. 4 nařízení o společných ustanoveních na období 2021-2027.

KAPITOLA IV

MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A KONTROLA

Článek 20

Monitorování a vykazování

1.   Kvantitativní a kvalitativní ukazatele pro podávání zpráv o pokroku při plnění cílů programu stanovených v článku 3 jsou stanoveny v příloze II.

2.   Pro zajištění účinného posouzení pokroku programu dosaženého při plnění jeho cílů je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 22 akty v přenesené pravomoci za účelem vypracování ustanovení rámce pro monitorování a hodnocení, včetně změn přílohy II za účelem změny nebo doplnění ukazatelů, je-li to pro monitorování a hodnocení považováno za nezbytné.

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění a výsledků programu byly shromažďovány účinně, efektivně a včas.

4.   Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie, a je-li to vhodné, i pro členské státy stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

Článek 21

Hodnocení

1.   Komise provádí hodnocení, založená na pravidelném sběru údajů a na konzultacích se zúčastněnými stranami a příjemci, včas, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.

2.   Jakmile je k dispozici dostatek informací o provádění programu, avšak v každém případě nejpozději do 31. prosince 2024, Komise provede průběžné hodnocení programu, které je založeno mimo jiné na vnějších a nezávislých analýzách. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o průběžném hodnocení nejpozději šest měsíců po provedení průběžného hodnocení.

3.   Po 31. prosinci 2027 a v každém případě nejpozději do 31. prosince 2029 Komise provede závěrečné hodnocení programu, které musí být založeno na vnějším a nezávislém odborném poradenství. Komise předloží Parlamentu a Radě zprávu o závěrečném hodnocení, a to nejpozději šest měsíců od provedení závěrečného hodnocení.

4.   Komise sdělí závěry hodnocení podle odstavců 2 a 3 spolu se svými připomínkami k uvedeným hodnocením Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

5.   Systém vykazování hodnocení zajistí, aby údaje pro hodnocení programu byly shromažďovány účinně, efektivně a včas a byly přiměřeně podrobné. Příjemci finančních prostředků Unie tyto údaje a informace sdělí Komisi způsobem, který je v souladu s ostatními právními ustanoveními. Osobní údaje například musí být v případě potřeby anonymizovány. Za tímto účelem se příjemcům finančních prostředků Unie uloží přiměřené požadavky na vykazování.

Článek 22

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 20 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 1. ledna 2021.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 20 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci vede Komise konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 20 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

KAPITOLA V

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 23

Informace, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ uvedených prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci akcí a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti, zvláště s využitím názvu programu a, v případě opatření financovaných ze složky MEDIA, loga MEDIA, jak je uvedeno v příloze III.

2.   Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se programu, akcí uskutečněných v rámci programu a dosažených výsledků.

3.   Finanční zdroje přidělené na tento program rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud uvedené priority souvisejí s cíli uvedenými v článku 3.

Článek 24

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor Kreativní Evropy“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Výbor Kreativní Evropy může zasedat v různých složeních v závislosti na tom, jakými konkrétními otázkami souvisejícími s jednotlivými složkami programu se zabývá.

Článek 25

Zrušení

Nařízení (EU) č. 1295/2013 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

Článek 26

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna akcí zahájených podle nařízení (EU) č. 1295/2013, které se použije na tyto akce až do jejich ukončení.

2.   Finanční krytí tohoto programu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a správní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 1295/2013.

3.   V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 zapsat prostředky na krytí výdajů na pomoc podle čl. 8 odst. 5 s cílem řídit akce, jež nebudou dokončeny do 31. prosince 2027.

Článek 27

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. května 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předsedkyně

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 87.

1

(2)  
  Úř. věst. C 168, 16.5.2019, s. 37.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 28. března 2019 (Úř. věst. C 108, 26.3.2021, s. 934) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 13. dubna 2021 (Úř. věst. C 169, 5.5.2021, s. 1). Postoj Evropského parlamentu ze dne 18. května 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 445/2014/EU ze dne 16. dubna 2014 o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES (Úř. věst. L 132, 3.5.2014, s. 1).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/789 ze dne 17. dubna 2019, kterou se stanovují pravidla pro výkon autorského práva a práv s ním souvisejících, jež se použijí na některá online vysílání vysílacích organizací a převzatá vysílání televizních a rozhlasových programů, a kterou se mění směrnice Rady 93/83/EHS (Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 82).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/790 ze dne 17. dubna 2019 o autorském právu a právech s ním souvisejících na jednotném digitálním trhu a o změně směrnic 96/9/ES a 2001/29/ES (Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 92).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1808 ze dne 14. listopadu 2018, kterou se mění směrnice 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) s ohledem na měnící se situaci na trhu (Úř. věst. L 303, 28.11.2018, s. 69).

8

(9)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1194/2011/EU ze dne 16. listopadu 2011, kterým se zavádí opatření Evropské unie pro označení „Evropské dědictví“ (Úř. věst. L 303, 22.11.2011, s. 1).

9

(10)  
  Úř. věst. C 334, 19.9.2018, s. 253.

10

(11)  
  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

13

(14)  Nařízení Rady (EU, EURATOM) č. 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433, 22.12.2020, s. 11).

14

(15)  
  Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

17

(18)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

19

(20)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

20

(21)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

21

(22)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2014–2020) a zrušují rozhodnutí č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 221).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).

25

---

PŘÍLOHA I

POPIS AKCÍ PROGRAMU

ODDÍL 1

SLOŽKA KULTURA

Priority složky Kultura uvedené v článku 5 jsou plněny prostřednictvím níže uvedených akcí, jejichž podrobnosti, včetně případných vyšších měr spolufinancování u malých projektů, jsou vymezeny v pracovních programech; cílem je mimo jiné posílit oběh evropských děl v digitálním a vícejazyčném prostředí a případně lze k těmto účelům využít překlad, bez ohledu na použitý druh média.

Horizontální akce:

Cílem horizontálních akcí je podpořit všechna kulturní a kreativní odvětví, s výjimkou audiovizuálního odvětví, při řešení společných výzev, kterým čelí na evropské úrovni. Tyto horizontální akce zejména spolufinancují nadnárodní projekty pro spolupráci, vytváření sítí, mobilitu a internacionalizaci, mimo jiné prostřednictvím pobytových programů, turné, akcí, výstav a festivalů. Program podpoří následující horizontální akce:

| a) | projekty nadnárodní spolupráce, které sdružují organizace kulturních a kreativních odvětví všech velikostí, včetně mikroorganizací a malých organizací, a z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností; |
| --- | --- |

a)

projekty nadnárodní spolupráce, které sdružují organizace kulturních a kreativních odvětví všech velikostí, včetně mikroorganizací a malých organizací, a z různých zemí za účelem provádění odvětvových nebo meziodvětvových činností;

| b) | evropské sítě organizací kulturních a kreativních odvětví z různých zemí; |
| --- | --- |

b)

evropské sítě organizací kulturních a kreativních odvětví z různých zemí;

| c) | kulturní a kreativní celoevropské platformy; |
| --- | --- |

c)

kulturní a kreativní celoevropské platformy;

| d) | nadnárodní mobilitu umělců a subjektů v kulturních a kreativních odvětvích a nadnárodní pohyb uměleckých a kulturních děl; |
| --- | --- |

d)

nadnárodní mobilitu umělců a subjektů v kulturních a kreativních odvětvích a nadnárodní pohyb uměleckých a kulturních děl;

| e) | podporu, včetně rozvoje kapacit, organizací kulturních a kreativních odvětví, jež jim pomáhá působit na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

e)

podporu, včetně rozvoje kapacit, organizací kulturních a kreativních odvětví, jež jim pomáhá působit na mezinárodní úrovni;

| f) | rozvoj, spolupráci a realizaci, pokud jde o politiky v oblasti kultury, mimo jiné prostřednictvím poskytování údajů a výměny osvědčených postupů, pilotních projektů a stimulačních opatření na podporu genderové rovnosti. |
| --- | --- |

f)

rozvoj, spolupráci a realizaci, pokud jde o politiky v oblasti kultury, mimo jiné prostřednictvím poskytování údajů a výměny osvědčených postupů, pilotních projektů a stimulačních opatření na podporu genderové rovnosti.

Odvětvové akce:

V zájmu reakce na sdílené potřeby v rámci Unie jsou podporovány následující odvětvové akce v těch kulturních a kreativních odvětvích, zejména v hudebním odvětví, jejichž specifika nebo specifické výzvy vyžadují cílenější přístup, který doplňuje horizontální akce:

| a) | podpora hudebního odvětví: akce, které podporují rozmanitost, kreativitu a inovace v oblasti hudby včetně živých vystoupení, zejména distribuci a podporu všech hudebních repertoárů v Evropě i mimo ni, vzdělávací akce, účast na hudbě a přístup k ní a rozvoj publika pro všechny evropské repertoáry a podpora shromažďování a analýzy dat; tyto akce vycházejí ze zkušeností a odborných znalostí získaných prostřednictvím iniciativy „Hudba hýbe Evropou“ a nadále je podporují; |
| --- | --- |

a)

podpora hudebního odvětví: akce, které podporují rozmanitost, kreativitu a inovace v oblasti hudby včetně živých vystoupení, zejména distribuci a podporu všech hudebních repertoárů v Evropě i mimo ni, vzdělávací akce, účast na hudbě a přístup k ní a rozvoj publika pro všechny evropské repertoáry a podpora shromažďování a analýzy dat; tyto akce vycházejí ze zkušeností a odborných znalostí získaných prostřednictvím iniciativy „Hudba hýbe Evropou“ a nadále je podporují;

| b) | podpora knižního a vydavatelského odvětví: cílené akce, jež podporují rozmanitost, kreativitu a inovace, propagace evropské literatury napříč hranicemi v Evropě i mimo ni, včetně propagace v knihovnách, odbornou přípravu a výměny profesionálů v odvětví, autorů a překladatelů a nadnárodní projekty spolupráce, inovací a rozvoje v tomto odvětví; cílené akce, které podporují překlad literatury, a je-li to možné, její přizpůsobení do formátů přístupných pro osoby se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

b)

podpora knižního a vydavatelského odvětví: cílené akce, jež podporují rozmanitost, kreativitu a inovace, propagace evropské literatury napříč hranicemi v Evropě i mimo ni, včetně propagace v knihovnách, odbornou přípravu a výměny profesionálů v odvětví, autorů a překladatelů a nadnárodní projekty spolupráce, inovací a rozvoje v tomto odvětví; cílené akce, které podporují překlad literatury, a je-li to možné, její přizpůsobení do formátů přístupných pro osoby se zdravotním postižením;

| c) | podpora architektury a kulturního dědictví pro kvalitní výstavbu: cílené akce pro mobilitu, budování kapacit a internacionalizaci subjektů působících v oblasti architektury a kulturního dědictví; podpora stavební kultury, vzájemného učení a zapojení publika za účelem šíření vysoce kvalitních zásad současné architektury a opatření v oblasti kulturního dědictví; podpora udržitelného zachování, regenerace a adaptivního opětovného využívání kulturního dědictví a prosazování jeho hodnot prostřednictvím zvyšování povědomí a činností spočívajících ve vytváření sítí; |
| --- | --- |

c)

podpora architektury a kulturního dědictví pro kvalitní výstavbu: cílené akce pro mobilitu, budování kapacit a internacionalizaci subjektů působících v oblasti architektury a kulturního dědictví; podpora stavební kultury, vzájemného učení a zapojení publika za účelem šíření vysoce kvalitních zásad současné architektury a opatření v oblasti kulturního dědictví; podpora udržitelného zachování, regenerace a adaptivního opětovného využívání kulturního dědictví a prosazování jeho hodnot prostřednictvím zvyšování povědomí a činností spočívajících ve vytváření sítí;

| d) | podpora dalších odvětví umělecké tvorby, jsou-li zjištěny konkrétní potřeby, včetně cílených akcí ve prospěch rozvoje kreativních aspektů udržitelného kulturního cestovního ruchu a odvětví designu a módního návrhářství a jejich propagace a zastoupení ostatních odvětví umělecké tvorby mimo Unii. |
| --- | --- |

d)

podpora dalších odvětví umělecké tvorby, jsou-li zjištěny konkrétní potřeby, včetně cílených akcí ve prospěch rozvoje kreativních aspektů udržitelného kulturního cestovního ruchu a odvětví designu a módního návrhářství a jejich propagace a zastoupení ostatních odvětví umělecké tvorby mimo Unii.

Zvláštní akce, které se zaměřují na zajištění viditelnosti a zdůraznění evropské kulturní rozmanitosti a dědictví a na podporu mezikulturního dialogu:

| a) | finanční podpora akce Evropská hlavní města kultury; |
| --- | --- |

a)

finanční podpora akce Evropská hlavní města kultury;

| b) | finanční podpora označení „Evropské dědictví“ a činností zaměřených na vytváření sítě lokalit, kterým bylo uděleno označení „Evropské dědictví“; |
| --- | --- |

b)

finanční podpora označení „Evropské dědictví“ a činností zaměřených na vytváření sítě lokalit, kterým bylo uděleno označení „Evropské dědictví“;

| c) | kulturní ceny Unie; |
| --- | --- |

c)

kulturní ceny Unie;

| d) | dny evropského dědictví; |
| --- | --- |

d)

dny evropského dědictví;

| e) | podpora evropských kulturních subjektů, jako jsou například orchestry, jejichž cílem je odborně vzdělávat a podporovat mladé umělce s vysokým potenciálem a jež uplatňují inkluzivní přístup s rozsáhlým zeměpisným pokrytím, nebo subjektů, které evropským občanům poskytují přímou kulturní službu s rozsáhlým zeměpisným pokrytím. |
| --- | --- |

e)

podpora evropských kulturních subjektů, jako jsou například orchestry, jejichž cílem je odborně vzdělávat a podporovat mladé umělce s vysokým potenciálem a jež uplatňují inkluzivní přístup s rozsáhlým zeměpisným pokrytím, nebo subjektů, které evropským občanům poskytují přímou kulturní službu s rozsáhlým zeměpisným pokrytím.

ODDÍL 2

SLOŽKA MEDIA

Priority složky MEDIA uvedené v článku 6 jsou prováděny prostřednictvím níže uvedených akcí, jejichž podrobný popis se vymezí v pracovních programech, přičemž zohledňují požadavky směrnice (EU) 2018/1808 a rozdíly mezi jednotlivými zúčastněnými zeměmi, pokud jde o produkci a distribuci audiovizuálního obsahu a přístup k němu a velikost a specifika příslušných trhů a jazykovou rozmanitost:

| a) | vývoj audiovizuálních děl evropskými nezávislými producentskými společnostmi zahrnující různé formáty (např. celovečerní filmy, krátké filmy, seriály, dokumentární pořady a videohry s vlastním příběhem) a žánry a zacílené na různé publikum, včetně dětí a mladých lidí; |
| --- | --- |

a)

vývoj audiovizuálních děl evropskými nezávislými producentskými společnostmi zahrnující různé formáty (např. celovečerní filmy, krátké filmy, seriály, dokumentární pořady a videohry s vlastním příběhem) a žánry a zacílené na různé publikum, včetně dětí a mladých lidí;

| b) | výroba inovativního a kvalitního televizního obsahu a seriálového vyprávění, určených různému publiku, nezávislými evropskými producentskými společnostmi; |
| --- | --- |

b)

výroba inovativního a kvalitního televizního obsahu a seriálového vyprávění, určených různému publiku, nezávislými evropskými producentskými společnostmi;

| c) | propagační a marketingové nástroje, mimo jiné online a s využitím analýzy dat, s cílem zvýšit prominentní postavení, viditelnost, přeshraniční přístupnost a dosah evropských děl; |
| --- | --- |

c)

propagační a marketingové nástroje, mimo jiné online a s využitím analýzy dat, s cílem zvýšit prominentní postavení, viditelnost, přeshraniční přístupnost a dosah evropských děl;

| d) | podpora mezinárodního prodeje a oběhu zahraničních evropských děl na všech platformách (např. v kinech, online) zaměřená na malé i velké tituly, včetně koordinovaných distribučních strategií zahrnujících několik zemí a podporujících použití titulků, dabingu a případně nástrojů zvukového popisu; |
| --- | --- |

d)

podpora mezinárodního prodeje a oběhu zahraničních evropských děl na všech platformách (např. v kinech, online) zaměřená na malé i velké tituly, včetně koordinovaných distribučních strategií zahrnujících několik zemí a podporujících použití titulků, dabingu a případně nástrojů zvukového popisu;

| e) | podpora vícejazyčného přístupu ke kulturním online televizním programům prostřednictvím titulků; |
| --- | --- |

e)

podpora vícejazyčného přístupu ke kulturním online televizním programům prostřednictvím titulků;

| f) | podpora činností zaměřených na vytváření sítí pro odborníky v audiovizuální oblasti, včetně tvůrců, a výměny mezi podniky s cílem rozvíjet a podporovat talent v evropském audiovizuálním odvětví a usnadňovat rozvoj a distribuci evropské a mezinárodní společné tvorby a koprodukcí; |
| --- | --- |

f)

podpora činností zaměřených na vytváření sítí pro odborníky v audiovizuální oblasti, včetně tvůrců, a výměny mezi podniky s cílem rozvíjet a podporovat talent v evropském audiovizuálním odvětví a usnadňovat rozvoj a distribuci evropské a mezinárodní společné tvorby a koprodukcí;

| g) | podpora činností evropských audiovizuálních subjektů na oborových akcích a veletrzích v Evropě i mimo ni; |
| --- | --- |

g)

podpora činností evropských audiovizuálních subjektů na oborových akcích a veletrzích v Evropě i mimo ni;

| h) | podpora viditelnosti a dosahu evropských filmů a audiovizuální tvorby zaměřených na široké evropské publikum za hranicemi jednotlivých států, zejména na mladé lidi a osoby významné pro utváření veřejného mínění, mimo jiné pořádáním promítání, komunikačními, distribučními a propagačními činnostmi na podporu evropských cen, zejména ceny „LUX – evropské filmové ceny diváků udělované Evropským parlamentem a Evropskou filmovou akademií“; |
| --- | --- |

h)

podpora viditelnosti a dosahu evropských filmů a audiovizuální tvorby zaměřených na široké evropské publikum za hranicemi jednotlivých států, zejména na mladé lidi a osoby významné pro utváření veřejného mínění, mimo jiné pořádáním promítání, komunikačními, distribučními a propagačními činnostmi na podporu evropských cen, zejména ceny „LUX – evropské filmové ceny diváků udělované Evropským parlamentem a Evropskou filmovou akademií“;

| i) | iniciativy podporující budování a zapojení publika, včetně činností filmového vzdělávání, zaměřené zejména na mladé publikum; |
| --- | --- |

i)

iniciativy podporující budování a zapojení publika, včetně činností filmového vzdělávání, zaměřené zejména na mladé publikum;

| j) | vzdělávací a mentorské činnosti zaměřené na posílení schopnosti audiovizuálních profesionálů přizpůsobit se novým kreativním postupům, tržním změnám a digitálním technologiím, jež mají dopad na celý hodnotový řetězec; |
| --- | --- |

j)

vzdělávací a mentorské činnosti zaměřené na posílení schopnosti audiovizuálních profesionálů přizpůsobit se novým kreativním postupům, tržním změnám a digitálním technologiím, jež mají dopad na celý hodnotový řetězec;

| k) | síť nebo sítě provozovatelů služeb video na vyžádání uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů; |
| --- | --- |

k)

síť nebo sítě provozovatelů služeb video na vyžádání uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů;

| l) | podpora evropských festivalů a evropské sítě či evropských sítí festivalů uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů při současném zachování jejich identity a jedinečnosti; |
| --- | --- |

l)

podpora evropských festivalů a evropské sítě či evropských sítí festivalů uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů při současném zachování jejich identity a jedinečnosti;

| m) | podpora sítě provozovatelů evropských kin s rozsáhlým zeměpisným pokrytím uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů, za podpory úlohy evropských kin při šíření evropských děl; |
| --- | --- |

m)

podpora sítě provozovatelů evropských kin s rozsáhlým zeměpisným pokrytím uvádějících významný podíl zahraničních evropských filmů, za podpory úlohy evropských kin při šíření evropských děl;

| n) | konkrétní opatření, která přispějí k vyváženější genderové účasti v audiovizuálním odvětví, včetně studií, mentorských a vzdělávacích činností a činností v oblasti vytváření sítí; |
| --- | --- |

n)

konkrétní opatření, která přispějí k vyváženější genderové účasti v audiovizuálním odvětví, včetně studií, mentorských a vzdělávacích činností a činností v oblasti vytváření sítí;

| o) | podpora politického dialogu, inovativní politické akce a výměna osvědčených postupů – a to i prostřednictvím analytických činností a poskytování spolehlivých údajů; |
| --- | --- |

o)

podpora politického dialogu, inovativní politické akce a výměna osvědčených postupů – a to i prostřednictvím analytických činností a poskytování spolehlivých údajů;

| p) | nadnárodní výměna zkušeností a know-how, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi audiovizuálním odvětvím a tvůrci politik. |
| --- | --- |

p)

nadnárodní výměna zkušeností a know-how, činnosti vzájemného učení a vytváření sítí mezi audiovizuálním odvětvím a tvůrci politik.

ODDÍL 3

MEZIODVĚTVOVÁ SLOŽKA

Priority v rámci Meziodvětvové složky uvedené v článku 7 se provádí prostřednictvím níže uvedených akcí, jejichž podrobný popis se vymezí v pracovních programech:

Politická spolupráce a akce informovanosti o programu, které:

| a) | podporují rozvoj politik, nadnárodní výměnu zkušeností a know-how, činnosti vzájemného učení a zvyšování povědomí, vytváření sítí a pravidelný meziodvětvový dialog mezi organizacemi kulturních a kreativních odvětví a tvůrci politik; |
| --- | --- |

a)

podporují rozvoj politik, nadnárodní výměnu zkušeností a know-how, činnosti vzájemného učení a zvyšování povědomí, vytváření sítí a pravidelný meziodvětvový dialog mezi organizacemi kulturních a kreativních odvětví a tvůrci politik;

| b) | podporují analytické meziodvětvové činnosti; |
| --- | --- |

b)

podporují analytické meziodvětvové činnosti;

| c) | podporují nadnárodní politickou spolupráci a rozvoj politiky, pokud jde o úlohu sociálního začleňování prostřednictvím kultury; |
| --- | --- |

c)

podporují nadnárodní politickou spolupráci a rozvoj politiky, pokud jde o úlohu sociálního začleňování prostřednictvím kultury;

| d) | zvyšují povědomí o programu a tématech, kterých se týká, podporují informovanost občanů a napomáhají převoditelnosti výsledků nad úroveň členských států. |
| --- | --- |

d)

zvyšují povědomí o programu a tématech, kterých se týká, podporují informovanost občanů a napomáhají převoditelnosti výsledků nad úroveň členských států.

Akce „laboratoř kreativních inovací“ mají:

| a) | podněcovat nové formy tvorby na křižovatkách mezi různými kulturními a kreativními odvětvími, například prostřednictvím experimentálních přístupů a využití inovačních technologií; |
| --- | --- |

a)

podněcovat nové formy tvorby na křižovatkách mezi různými kulturními a kreativními odvětvími, například prostřednictvím experimentálních přístupů a využití inovačních technologií;

| b) | podporovat inovativní meziodvětvové přístupy a nástroje, které se vyznačují, je-li to možné, mnohojazyčnými a sociálními rozměry, k usnadnění distribuce, propagace a zpeněžování kultury a kreativity a přístupu k nim, včetně kulturního dědictví. |
| --- | --- |

b)

podporovat inovativní meziodvětvové přístupy a nástroje, které se vyznačují, je-li to možné, mnohojazyčnými a sociálními rozměry, k usnadnění distribuce, propagace a zpeněžování kultury a kreativity a přístupu k nim, včetně kulturního dědictví.

Akce informačních kanceláří programu mají:

| a) | podporovat program na vnitrostátní úrovni, poskytovat příslušné informace o různých druzích finanční podpory dostupné v rámci politiky Unie a pomáhat subjektům v kulturních a kreativních odvětvích při podávání žádostí o podporu v rámci programu, mimo jiné informováním těchto subjektů o požadavcích a postupech souvisejících s různými výzvami k podávání návrhů a sdílením osvědčených postupů; |
| --- | --- |

a)

podporovat program na vnitrostátní úrovni, poskytovat příslušné informace o různých druzích finanční podpory dostupné v rámci politiky Unie a pomáhat subjektům v kulturních a kreativních odvětvích při podávání žádostí o podporu v rámci programu, mimo jiné informováním těchto subjektů o požadavcích a postupech souvisejících s různými výzvami k podávání návrhů a sdílením osvědčených postupů;

| b) | podporovat potenciální příjemce při postupu podávání žádostí a poskytovat vzájemné školení pro nováčky v programu, podněcovat přeshraniční spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi odborníky, institucemi, platformami a sítěmi v různých oblastech politik zahrnutých v programu a v kulturních a kreativních odvětvích; |
| --- | --- |

b)

podporovat potenciální příjemce při postupu podávání žádostí a poskytovat vzájemné školení pro nováčky v programu, podněcovat přeshraniční spolupráci a výměnu osvědčených postupů mezi odborníky, institucemi, platformami a sítěmi v různých oblastech politik zahrnutých v programu a v kulturních a kreativních odvětvích;

| c) | podporovat Komisi při zajišťování náležité komunikace a šíření výsledků programu občanům a subjektům v kulturních a kreativních odvětvích. |
| --- | --- |

c)

podporovat Komisi při zajišťování náležité komunikace a šíření výsledků programu občanům a subjektům v kulturních a kreativních odvětvích.

Průřezové akce, které podporují odvětví zpravodajských médií, mají:

| a) | řešit strukturální a technologické změny, jimž čelí odvětví médií, podporou nezávislého a pluralistického mediálního prostředí, a to i podporou nezávislého monitorování za účelem posuzování rizik a výzev, pokud jde o pluralitu a svobodu médií, a podporou činností na zvyšování povědomí; |
| --- | --- |

a)

řešit strukturální a technologické změny, jimž čelí odvětví médií, podporou nezávislého a pluralistického mediálního prostředí, a to i podporou nezávislého monitorování za účelem posuzování rizik a výzev, pokud jde o pluralitu a svobodu médií, a podporou činností na zvyšování povědomí;

| b) | podporovat vysoké standardy mediální produkce prosazováním spolupráce, digitálních dovedností, přeshraniční kolaborativní žurnalistiky a kvalitního obsahu, čímž přispívají k profesionální etice v žurnalistice; |
| --- | --- |

b)

podporovat vysoké standardy mediální produkce prosazováním spolupráce, digitálních dovedností, přeshraniční kolaborativní žurnalistiky a kvalitního obsahu, čímž přispívají k profesionální etice v žurnalistice;

| c) | podporovat mediální gramotnost s cílem umožnit občanům používat a rozvíjet kritické porozumění médiím a podporovat sdílení znalostí a výměn týkajících se politik a postupů v oblasti mediální gramotnosti; |
| --- | --- |

c)

podporovat mediální gramotnost s cílem umožnit občanům používat a rozvíjet kritické porozumění médiím a podporovat sdílení znalostí a výměn týkajících se politik a postupů v oblasti mediální gramotnosti;

| d) | zahrnout konkrétní opatření, která přispějí k vyváženější genderové účasti v odvětví zpravodajských médií. |
| --- | --- |

d)

zahrnout konkrétní opatření, která přispějí k vyváženější genderové účasti v odvětví zpravodajských médií.

---

PŘÍLOHA II

SPOLEČNÉ KVALITATIVNÍ A KVANTITATIVNÍ UKAZATELE DOPADU PROGRAMU

Počet a rozsah nadnárodních partnerství vytvořených s podporou programu, včetně země původu přijímajících organizací.

Kvalitativní důkazy o úspěších dosažených v oblastech uměleckých, podnikatelských a technologických inovací díky podpoře z programu.

Ukazatele

Složka Kultura:

Počet a rozsah nadnárodních partnerství vytvořených s podporou programu.

Počet umělců a subjektů v kulturních nebo kreativních odvětvích, kteří vycestovali do zahraničí díky podpoře programu, včetně uvedení země původu a podílu žen.

Počet osob, kterým byl poskytnut přístup k evropským kulturním a kreativním dílům podpořeným programem, včetně děl pocházejících z jiných zemí, než je jejich vlastní země.

Počet projektů podpořených programem určených sociálně marginalizovaným skupinám.

Počet projektů podpořených programem, do nichž jsou zapojeny organizace z třetích zemí.

Složka MEDIA:

Počet osob, kterým byl poskytnut přístup k evropským audiovizuálním dílům podpořeným programem z jiných zemí, než je jejich vlastní země.

Počet účastníků vzdělávacích aktivit podpořených programem, kteří se domnívají, že si zlepšili své schopnosti a zvýšili svoji zaměstnatelnost, s uvedením podílu žen.

Počet, rozpočet a zeměpisný původ koprodukcí rozvíjených, vytvořených a distribuovaných za podpory programu a koprodukcí s partnery ze zemí s různými audiovizuálními kapacitami.

Počet audiovizuálních děl v méně používaných jazycích vyvinutých, vyrobených a distribuovaných za podpory programu.

Počet osob zasažených propagačními činnostmi B2B na hlavních trzích.

Meziodvětvová složka:

Počet a rozsah vytvořených nadnárodních partnerství (složený ukazatel pro akci „laboratoř kreativních inovací“ a horizontální akce, které podporují odvětví zpravodajských médií).

Počet akcí nebo činností propagujících program pořádaných informačními kancelářemi programu.

Počet účastníků akce „laboratoř kreativních inovací“ a horizontálních akcí, které podporují odvětví zpravodajských médií, s uvedením podílu žen.

---

PŘÍLOHA III

LOGO SLOŽKY MEDIA

Logo složky MEDIA je následující:

Image 1

---

| 28.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 189/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 189/61

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 22021/819

ze dne 20. května 2021

o Evropském inovačním a technologickém institutu

(přepracované znění)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 (3) bylo podstatně změněno (4). Vzhledem k potřebě provést další změny by uvedené nařízení mělo být v zájmu přehlednosti přepracováno. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 (3) bylo podstatně změněno (4). Vzhledem k potřebě provést další změny by uvedené nařízení mělo být v zájmu přehlednosti přepracováno.

| (2) | Z pravidelných nezávislých hodnocení Evropského inovačního a technologického institutu (dále jen „EIT“) a ze zkušeností nabytých při uplatňování nařízení (ES) č. 294/2008 vyplývá, že k dalšímu zlepšení modelu EIT a procesů, na nichž je založen, je třeba provést jejich výrazné změny. Další oblasti, v nichž je zapotřebí zlepšení, byly identifikovány na základě průběžného hodnocení a předběžného posouzení dopadu EIT; jsou jimi mimo jiné model financování znalostních a inovačních společenství, jejich začlenění do místních inovačních ekosystémů, otevřenost a transparentnost znalostních a inovačních společenství a monitorování EIT. Toto nařízení rovněž nabízí příležitost se zaměřit na tyto aspekty. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelných nezávislých hodnocení Evropského inovačního a technologického institutu (dále jen „EIT“) a ze zkušeností nabytých při uplatňování nařízení (ES) č. 294/2008 vyplývá, že k dalšímu zlepšení modelu EIT a procesů, na nichž je založen, je třeba provést jejich výrazné změny. Další oblasti, v nichž je zapotřebí zlepšení, byly identifikovány na základě průběžného hodnocení a předběžného posouzení dopadu EIT; jsou jimi mimo jiné model financování znalostních a inovačních společenství, jejich začlenění do místních inovačních ekosystémů, otevřenost a transparentnost znalostních a inovačních společenství a monitorování EIT. Toto nařízení rovněž nabízí příležitost se zaměřit na tyto aspekty.

| (3) | Za udržení silné, konkurenceschopné a inovační evropské průmyslové základny nesou odpovědnost v první řadě členské státy. Povaha a rozsah úkolů v oblasti inovací však rovněž vyžadují, aby byla přijímána opatření ve vzájemné spolupráci na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(3)

Za udržení silné, konkurenceschopné a inovační evropské průmyslové základny nesou odpovědnost v první řadě členské státy. Povaha a rozsah úkolů v oblasti inovací však rovněž vyžadují, aby byla přijímána opatření ve vzájemné spolupráci na úrovni Unie.

| (4) | EIT je zřízen s cílem doplnit stávající politiky a iniciativy Unie a členských států tím, že podporuje začlenění znalostního trojúhelníku – vysokoškolské vzdělávání, výzkum a inovace – v celé Unii. |
| --- | --- |

(4)

EIT je zřízen s cílem doplnit stávající politiky a iniciativy Unie a členských států tím, že podporuje začlenění znalostního trojúhelníku – vysokoškolské vzdělávání, výzkum a inovace – v celé Unii.

| (5) | EIT by měl přispívat k posilování inovační kapacity Unie a členských států s cílem řešit závažné výzvy, jimž společnost čelí, a tím přispívat k udržitelnému hospodářskému rozvoji a konkurenceschopnosti Unie. |
| --- | --- |

(5)

EIT by měl přispívat k posilování inovační kapacity Unie a členských států s cílem řešit závažné výzvy, jimž společnost čelí, a tím přispívat k udržitelnému hospodářskému rozvoji a konkurenceschopnosti Unie.

| (6) | EIT by měl využívat znalostní a inovační společenství k tomu, aby otevřeným a transparentním způsobem posiloval inovační ekosystémy v Unii. Za účelem dosažení tohoto cíle by měl napomáhat k vytváření a prohlubování vzájemných kontaktů a k rozvoji začleňování a spolupráce a měl by podporovat synergie mezi různými inovačními společenstvími v celé Evropě. Cílem EIT je rovněž plnit strategické priority Unie a přispívat k provádění cílů a politik Unie, včetně těch, které jsou uvedeny ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu, sdělení Komise ze dne 27. května 2020 o rozpočtu EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení, sdělení Komise ze dne 19. února 2020 o evropské strategii pro data, sdělení Komise ze dne 10. března 2020 o strategii pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřenou na malé a střední podniky a sdělení Komise ze dne 10. března 2020 o nové průmyslové strategii pro Evropu, a těch, které se týkají dosažení strategické autonomie Unie při zachování otevřené ekonomiky. EIT by měl také přispívat k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje Organizace spojených národů, sledováním zásad Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 (dále jen „Agenda 2030“) a Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (5) (dále jen „Pařížská dohoda“), a měl by rovněž přispívat k vytvoření ekonomiky s nulovými čistými emisemi nejpozději roku 2050. Tento přechod bude moci proběhnout, pouze pokud bude posílen výzkum a inovace, což znamená, že je nutné vytvořit příznivější podmínky a zvýšit investice do posilování evropské znalostní základny a výzkumných a inovačních kapacit, zejména v oblasti zelených technologií a inovací, které jsou šetrné ke klimatu. |
| --- | --- |

(6)

EIT by měl využívat znalostní a inovační společenství k tomu, aby otevřeným a transparentním způsobem posiloval inovační ekosystémy v Unii. Za účelem dosažení tohoto cíle by měl napomáhat k vytváření a prohlubování vzájemných kontaktů a k rozvoji začleňování a spolupráce a měl by podporovat synergie mezi různými inovačními společenstvími v celé Evropě. Cílem EIT je rovněž plnit strategické priority Unie a přispívat k provádění cílů a politik Unie, včetně těch, které jsou uvedeny ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu, sdělení Komise ze dne 27. května 2020 o rozpočtu EU, který je motorem evropského plánu na podporu oživení, sdělení Komise ze dne 19. února 2020 o evropské strategii pro data, sdělení Komise ze dne 10. března 2020 o strategii pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřenou na malé a střední podniky a sdělení Komise ze dne 10. března 2020 o nové průmyslové strategii pro Evropu, a těch, které se týkají dosažení strategické autonomie Unie při zachování otevřené ekonomiky. EIT by měl také přispívat k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje Organizace spojených národů, sledováním zásad Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 (dále jen „Agenda 2030“) a Pařížské dohody přijaté v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (5) (dále jen „Pařížská dohoda“), a měl by rovněž přispívat k vytvoření ekonomiky s nulovými čistými emisemi nejpozději roku 2050. Tento přechod bude moci proběhnout, pouze pokud bude posílen výzkum a inovace, což znamená, že je nutné vytvořit příznivější podmínky a zvýšit investice do posilování evropské znalostní základny a výzkumných a inovačních kapacit, zejména v oblasti zelených technologií a inovací, které jsou šetrné ke klimatu.

| (7) | EIT by měl usilovat o to, aby znalostní a inovační společenství byla otevřená spolupráci různých subjektů, a mohla tak rozvíjet synergie mezi různými inovačními společenstvími v Evropě, a tím napomáhat zeměpisné rozmanitosti a mobilitě talentovaných lidí. |
| --- | --- |

(7)

EIT by měl usilovat o to, aby znalostní a inovační společenství byla otevřená spolupráci různých subjektů, a mohla tak rozvíjet synergie mezi různými inovačními společenstvími v Evropě, a tím napomáhat zeměpisné rozmanitosti a mobilitě talentovaných lidí.

| (8) | Prioritní oblasti a finanční potřeby pro EIT na období sedmi let, pokrývající příslušný víceletý finanční rámec, by měly být stanoveny ve strategickém programu inovací. Tento strategický program inovací by měl být v souladu s programem Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace (dále jen „program Horizont Evropa“), zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (6), a to i s ohledem na podávání zpráv, monitorování, hodnocení a další požadavky stanovené v uvedeném nařízení, a měl by zohlednit strategické plánování programu Horizont Evropa. Strategický program inovací by měl vytvářet a rozvíjet synergie s ostatními částmi programu Horizont Evropa, jinými relevantními programy víceletého finančního rámce a s dalšími relevantními unijními, celostátními a regionálními iniciativami, politikami a nástroji, zejména pokud podporují výzkum a inovace, vzdělávání a rozvoj dovedností, udržitelný a konkurenceschopný průmysl, podnikání a regionální rozvoj. Vzhledem k významu strategického programu inovací pro inovační politiku Unie a očekávaného socioekonomického dopadu na Unii by měl být strategický program inovací přijat Evropským parlamentem a Radou na návrh Komise. Uvedený návrh Komise by měl vycházet z příspěvku EIT. Tento příspěvek by měl být každoročně poskytnut Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(8)

Prioritní oblasti a finanční potřeby pro EIT na období sedmi let, pokrývající příslušný víceletý finanční rámec, by měly být stanoveny ve strategickém programu inovací. Tento strategický program inovací by měl být v souladu s programem Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace (dále jen „program Horizont Evropa“), zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (6), a to i s ohledem na podávání zpráv, monitorování, hodnocení a další požadavky stanovené v uvedeném nařízení, a měl by zohlednit strategické plánování programu Horizont Evropa. Strategický program inovací by měl vytvářet a rozvíjet synergie s ostatními částmi programu Horizont Evropa, jinými relevantními programy víceletého finančního rámce a s dalšími relevantními unijními, celostátními a regionálními iniciativami, politikami a nástroji, zejména pokud podporují výzkum a inovace, vzdělávání a rozvoj dovedností, udržitelný a konkurenceschopný průmysl, podnikání a regionální rozvoj. Vzhledem k významu strategického programu inovací pro inovační politiku Unie a očekávaného socioekonomického dopadu na Unii by měl být strategický program inovací přijat Evropským parlamentem a Radou na návrh Komise. Uvedený návrh Komise by měl vycházet z příspěvku EIT. Tento příspěvek by měl být každoročně poskytnut Evropskému parlamentu a Radě.

| (9) | Krize způsobená rozšířením onemocnění COVID-19 způsobila vážné obtíže ve zdravotnických a ekonomických systémech členských států. Překonání sociálních, ekonomických, environmentálních a technologických dopadů této krize bude vyžadovat, aby orgány, instituce a jiné subjekty Unie vzájemně spolupracovaly. Je třeba, aby EIT a znalostní a inovační společenství reagovaly na nové a nečekavé výzvy a priority s potřebnou flexibilitou a měly by být schopny přijímat opatření a iniciativy s cílem poskytovat podporu svým ekosystémům. EIT a znalostní inovační společenství by zejména měly přispívat k inovační činnosti, která je nutná k překonání dopadů krize způsobené onemocněním COVID-19, a to v souladu s prioritami Zelené dohody pro Evropu, evropského plánu na podporu oživení, nové průmyslové strategie pro Evropu a cílů udržitelného rozvoje, přičemž je třeba zajišťovat synergii s ostatními iniciativami a partnerstvími Unie. |
| --- | --- |

(9)

Krize způsobená rozšířením onemocnění COVID-19 způsobila vážné obtíže ve zdravotnických a ekonomických systémech členských států. Překonání sociálních, ekonomických, environmentálních a technologických dopadů této krize bude vyžadovat, aby orgány, instituce a jiné subjekty Unie vzájemně spolupracovaly. Je třeba, aby EIT a znalostní a inovační společenství reagovaly na nové a nečekavé výzvy a priority s potřebnou flexibilitou a měly by být schopny přijímat opatření a iniciativy s cílem poskytovat podporu svým ekosystémům. EIT a znalostní inovační společenství by zejména měly přispívat k inovační činnosti, která je nutná k překonání dopadů krize způsobené onemocněním COVID-19, a to v souladu s prioritami Zelené dohody pro Evropu, evropského plánu na podporu oživení, nové průmyslové strategie pro Evropu a cílů udržitelného rozvoje, přičemž je třeba zajišťovat synergii s ostatními iniciativami a partnerstvími Unie.

| (10) | V souladu s nařízením (EU) 2021/695 by se činnosti EIT měly zaměřit na strategické dlouhodobé výzvy, zejména v mezioborových oblastech, a to včetně vývoje inovativních netechnologických řešení jako nezbytného doplňku k technologicky zaměřeným inovačním činnostem. Přitom by bylo třeba, aby EIT podporoval pravidelný dialog s občanskou společností, výzkumnými organizacemi, inovačními středisky, malými a středními podniky, vysokoškolskými institucemi a zástupci průmyslu. |
| --- | --- |

(10)

V souladu s nařízením (EU) 2021/695 by se činnosti EIT měly zaměřit na strategické dlouhodobé výzvy, zejména v mezioborových oblastech, a to včetně vývoje inovativních netechnologických řešení jako nezbytného doplňku k technologicky zaměřeným inovačním činnostem. Přitom by bylo třeba, aby EIT podporoval pravidelný dialog s občanskou společností, výzkumnými organizacemi, inovačními středisky, malými a středními podniky, vysokoškolskými institucemi a zástupci průmyslu.

| (11) | EIT by se měl prostřednictvím znalostních a inovačních společenství prioritně zaměřit na přenos svých činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací a podnikatelských činností do podnikání a na jejich obchodní využití a měl by podporovat inovační a podnikatelské kapacity vysokoškolských institucí a zakládání a rozvoj inovativních podniků, čímž by doplňoval činnost Evropské rady pro inovace (ERI) a činnosti v dalších relevantních částech programu Horizont Evropa a Programu InvestEU, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (7). |
| --- | --- |

(11)

EIT by se měl prostřednictvím znalostních a inovačních společenství prioritně zaměřit na přenos svých činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací a podnikatelských činností do podnikání a na jejich obchodní využití a měl by podporovat inovační a podnikatelské kapacity vysokoškolských institucí a zakládání a rozvoj inovativních podniků, čímž by doplňoval činnost Evropské rady pro inovace (ERI) a činnosti v dalších relevantních částech programu Horizont Evropa a Programu InvestEU, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (7).

| (12) | EIT by měl působit prostřednictvím institucionalizovaných evropských partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými organizacemi, podniky, včetně malých a středních podniků a veřejných podniků, místními orgány, sociálními podniky, relevantními neziskovými organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami, která jsou zaměřena na excelenci. Vzhledem k inovativní povaze některých podniků, pokud jde o zboží nebo služby, které nabízejí, a o jejich organizaci nebo výrobní metody, je třeba podporovat sociální podnikání a usilovat o větší angažovanost malých a středních podniků a sociálních podniků v zájmu zajištění jejich aktivní účasti. Tato partnerství by měla usilovat o dosažení finanční udržitelnosti tím, že se mobilizují finanční prostředky z jiných veřejných a soukromých zdrojů, a o přilákání co nejširší škály nových partnerů a jejich zapojení. Partnerství by měla vybírat a označovat jako znalostní a inovační společenství správní rada v souladu s prioritními oblastmi a harmonogramem stanoveným ve strategickém programu inovací a s ohledem na priority stanovené ve strategickém plánování programu Horizont Evropa, zaměřené na mimořádné globální a sociální výzvy. Výběr by měl probíhat soutěžním, otevřeným a transparentním postupem založeným na excelenci v souladu s tímto nařízením a kritérii pro výběr evropských partnerství stanovenými v nařízení (EU) 2021/695. První takové znalostní a inovační společenství, jehož činnost bude zahájena co nejdříve, v roce 2022 nebo 2023, by se mělo vztahovat ke kulturním a kreativním odvětvím a druhé takové znalostní a inovační společenství, jehož činnost bude zahájena v roce 2026, by se mělo týkat vodního, mořského a námořního odvětví a ekosystémů. |
| --- | --- |

(12)

EIT by měl působit prostřednictvím institucionalizovaných evropských partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými organizacemi, podniky, včetně malých a středních podniků a veřejných podniků, místními orgány, sociálními podniky, relevantními neziskovými organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami, která jsou zaměřena na excelenci. Vzhledem k inovativní povaze některých podniků, pokud jde o zboží nebo služby, které nabízejí, a o jejich organizaci nebo výrobní metody, je třeba podporovat sociální podnikání a usilovat o větší angažovanost malých a středních podniků a sociálních podniků v zájmu zajištění jejich aktivní účasti. Tato partnerství by měla usilovat o dosažení finanční udržitelnosti tím, že se mobilizují finanční prostředky z jiných veřejných a soukromých zdrojů, a o přilákání co nejširší škály nových partnerů a jejich zapojení. Partnerství by měla vybírat a označovat jako znalostní a inovační společenství správní rada v souladu s prioritními oblastmi a harmonogramem stanoveným ve strategickém programu inovací a s ohledem na priority stanovené ve strategickém plánování programu Horizont Evropa, zaměřené na mimořádné globální a sociální výzvy. Výběr by měl probíhat soutěžním, otevřeným a transparentním postupem založeným na excelenci v souladu s tímto nařízením a kritérii pro výběr evropských partnerství stanovenými v nařízení (EU) 2021/695. První takové znalostní a inovační společenství, jehož činnost bude zahájena co nejdříve, v roce 2022 nebo 2023, by se mělo vztahovat ke kulturním a kreativním odvětvím a druhé takové znalostní a inovační společenství, jehož činnost bude zahájena v roce 2026, by se mělo týkat vodního, mořského a námořního odvětví a ekosystémů.

| (13) | S ohledem na zvláštní povahu znalostních a inovačních společenství je nezbytné, aby byly pro jejich vytvoření stanoveny zvláštní minimální podmínky, které se odchylují od pravidel pro účast a šíření stanovených v programu Horizont Evropa. Ve vhodných případech může být rovněž nezbytné stanovit zvláštní pravidla týkající se vlastnictví, přístupových práv, využívání a šíření výsledků, pokud jde o činnosti znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

(13)

S ohledem na zvláštní povahu znalostních a inovačních společenství je nezbytné, aby byly pro jejich vytvoření stanoveny zvláštní minimální podmínky, které se odchylují od pravidel pro účast a šíření stanovených v programu Horizont Evropa. Ve vhodných případech může být rovněž nezbytné stanovit zvláštní pravidla týkající se vlastnictví, přístupových práv, využívání a šíření výsledků, pokud jde o činnosti znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou.

| (14) | Správní rada by měla řídit a monitorovat činnosti EIT a odpovídat za výběr, označování, financování, monitorování a hodnocení činností znalostních a inovačních společenství v souladu s nařízením (EU) 2021/695 a se strategickým programem inovací. Při jmenování členů správní rady by Komise měla zajistit, aby byly vyváženým způsobem zastoupeny osoby se zkušenostmi v oblasti vysokoškolského vzdělávání, inovací nebo podnikání a aby byla zajištěna genderová vyváženost a zeměpisné pokrytí, přičemž vůdčím principem by měla být excelence. |
| --- | --- |

(14)

Správní rada by měla řídit a monitorovat činnosti EIT a odpovídat za výběr, označování, financování, monitorování a hodnocení činností znalostních a inovačních společenství v souladu s nařízením (EU) 2021/695 a se strategickým programem inovací. Při jmenování členů správní rady by Komise měla zajistit, aby byly vyváženým způsobem zastoupeny osoby se zkušenostmi v oblasti vysokoškolského vzdělávání, inovací nebo podnikání a aby byla zajištěna genderová vyváženost a zeměpisné pokrytí, přičemž vůdčím principem by měla být excelence.

| (15) | EIT by měl zajišťovat průběžné monitorování a pravidelné externí hodnocení výstupů, výsledků a dopadů každého znalostního a inovačního společenství, včetně jejich pokroku při dosahování finanční udržitelnosti, nákladové efektivnosti a otevřenosti vůči novým členům. Tato hodnocení by měla zahrnovat průběžná hodnocení, která by se vztahovala na první tři roky dohody o partnerství a na tři roky následující po každém prodloužení její platnosti, souhrnná hodnocení prováděná před koncem sedmého roku dohody o partnerství a závěrečná hodnocení před koncem její platnosti. V příslušných případech přijme správní rada ve vztahu k danému znalostnímu a inovačnímu společenství nápravná opatření. |
| --- | --- |

(15)

EIT by měl zajišťovat průběžné monitorování a pravidelné externí hodnocení výstupů, výsledků a dopadů každého znalostního a inovačního společenství, včetně jejich pokroku při dosahování finanční udržitelnosti, nákladové efektivnosti a otevřenosti vůči novým členům. Tato hodnocení by měla zahrnovat průběžná hodnocení, která by se vztahovala na první tři roky dohody o partnerství a na tři roky následující po každém prodloužení její platnosti, souhrnná hodnocení prováděná před koncem sedmého roku dohody o partnerství a závěrečná hodnocení před koncem její platnosti. V příslušných případech přijme správní rada ve vztahu k danému znalostnímu a inovačnímu společenství nápravná opatření.

| (16) | EIT by měl pravidelně informovat skupinu zástupců členských států o výkonnosti, výsledcích a činnostech EIT a znalostních a inovačních společenství, o výsledcích jejich monitorování a hodnocení a o jejich ukazatelích výkonnosti a nápravných opatřeních. Skupina zástupců členských států by měla správní radě a řediteli poskytovat poradenství o záležitostech strategického významu a sdílet zkušenosti s EIT a znalostními a inovačními společenstvími. Schůze skupiny zástupců členských států by měl organizovat EIT. |
| --- | --- |

(16)

EIT by měl pravidelně informovat skupinu zástupců členských států o výkonnosti, výsledcích a činnostech EIT a znalostních a inovačních společenství, o výsledcích jejich monitorování a hodnocení a o jejich ukazatelích výkonnosti a nápravných opatřeních. Skupina zástupců členských států by měla správní radě a řediteli poskytovat poradenství o záležitostech strategického významu a sdílet zkušenosti s EIT a znalostními a inovačními společenstvími. Schůze skupiny zástupců členských států by měl organizovat EIT.

| (17) | Aby EIT a znalostní a inovační společenství mohly přispívat ke konkurenceschopnosti a posilovat na mezinárodní úrovni přitažlivost evropského hospodářství a jeho inovační a podnikatelskou kapacitu, měly by být schopny přilákat partnerské organizace, výzkumné pracovníky a studenty z Unie, včetně nejvzdálenějších regionů, ale i z jiných zemí, a to například podporou jejich mobility. |
| --- | --- |

(17)

Aby EIT a znalostní a inovační společenství mohly přispívat ke konkurenceschopnosti a posilovat na mezinárodní úrovni přitažlivost evropského hospodářství a jeho inovační a podnikatelskou kapacitu, měly by být schopny přilákat partnerské organizace, výzkumné pracovníky a studenty z Unie, včetně nejvzdálenějších regionů, ale i z jiných zemí, a to například podporou jejich mobility.

| (18) | Vztahy mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími by měly být založeny na dohodách o partnerství a grantových dohodách, které stanoví práva a povinnosti znalostních a inovačních společenství a finanční příspěvek, který těmto společenstvím poskytuje EIT na základě jejich výkonnosti. V zájmu snížení administrativní zátěže znalostních a inovačních společenství a zlepšení dlouhodobého plánování zdrojů a činností by měl EIT uzavírat se znalostními a inovačními společenstvími víceleté grantové dohody v délce trvání až tří let, nebo případně roční grantové dohody. Odchylně od nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (dále jen „finanční nařízení“) by měl mít EIT možnost uzavřít takovou dohodu o partnerství na počáteční období sedmi let a v případě pozitivní výkonnosti a pozitivních výsledků průběžného hodnocení a souhrnného hodnocení znalostního a inovačního společenství tuto dohodu následně prodloužit o další nejvýše sedmileté období. Po skončení platnosti dohody o partnerství mohou EIT a znalostní inovační společenství uzavřít memorandum o spolupráci s cílem pokračovat v aktivní spolupráci. |
| --- | --- |

(18)

Vztahy mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími by měly být založeny na dohodách o partnerství a grantových dohodách, které stanoví práva a povinnosti znalostních a inovačních společenství a finanční příspěvek, který těmto společenstvím poskytuje EIT na základě jejich výkonnosti. V zájmu snížení administrativní zátěže znalostních a inovačních společenství a zlepšení dlouhodobého plánování zdrojů a činností by měl EIT uzavírat se znalostními a inovačními společenstvími víceleté grantové dohody v délce trvání až tří let, nebo případně roční grantové dohody. Odchylně od nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (8) (dále jen „finanční nařízení“) by měl mít EIT možnost uzavřít takovou dohodu o partnerství na počáteční období sedmi let a v případě pozitivní výkonnosti a pozitivních výsledků průběžného hodnocení a souhrnného hodnocení znalostního a inovačního společenství tuto dohodu následně prodloužit o další nejvýše sedmileté období. Po skončení platnosti dohody o partnerství mohou EIT a znalostní inovační společenství uzavřít memorandum o spolupráci s cílem pokračovat v aktivní spolupráci.

| (19) | Je potřeba podporovat vysokoškolské vzdělávání jakožto nedílnou, avšak často chybějící součást znalostního trojúhelníku. Zúčastněné vysokoškolské instituce a poskytovatelé odborného vzdělávání a přípravy by měli prostřednictvím znalostních a inovačních společenství udělovat tituly a diplomy v souladu s vnitrostátními předpisy a akreditačními postupy. Dohody o partnerství, grantové dohody a memoranda o spolupráci mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími by měly stanovit, aby tyto tituly a diplomy byly rovněž označovány jako tituly a diplomy EIT. Kromě toho by měl EIT více propagovat vysokoškolské tituly a diplomy s označením EIT, aby se rozšířilo jejich uznávání mimo společenství EIT a aby byly používány i v rámci programů celoživotního učení, odborného vzdělávání, odborného výcviku, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace. Prostřednictvím svých činností a práce by EIT měl v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES (9) přispívat k podpoře mobility studentů, výzkumných pracovníků a zaměstnanců a poskytovat příležitosti pro celoživotní učení, mentorování a koučování. |
| --- | --- |

(19)

Je potřeba podporovat vysokoškolské vzdělávání jakožto nedílnou, avšak často chybějící součást znalostního trojúhelníku. Zúčastněné vysokoškolské instituce a poskytovatelé odborného vzdělávání a přípravy by měli prostřednictvím znalostních a inovačních společenství udělovat tituly a diplomy v souladu s vnitrostátními předpisy a akreditačními postupy. Dohody o partnerství, grantové dohody a memoranda o spolupráci mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími by měly stanovit, aby tyto tituly a diplomy byly rovněž označovány jako tituly a diplomy EIT. Kromě toho by měl EIT více propagovat vysokoškolské tituly a diplomy s označením EIT, aby se rozšířilo jejich uznávání mimo společenství EIT a aby byly používány i v rámci programů celoživotního učení, odborného vzdělávání, odborného výcviku, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace. Prostřednictvím svých činností a práce by EIT měl v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES (9) přispívat k podpoře mobility studentů, výzkumných pracovníků a zaměstnanců a poskytovat příležitosti pro celoživotní učení, mentorování a koučování.

| (20) | Je třeba přijmout náležitá opatření k zajištění spolehlivosti, otevřenosti a transparentnosti EIT. Vhodná pravidla, jimiž se upravuje řízení a fungování EIT, by měla být obsažena v jeho stanovách. |
| --- | --- |

(20)

Je třeba přijmout náležitá opatření k zajištění spolehlivosti, otevřenosti a transparentnosti EIT. Vhodná pravidla, jimiž se upravuje řízení a fungování EIT, by měla být obsažena v jeho stanovách.

| (21) | EIT by měl mít právní subjektivitu, a aby bylo možno zaručit jeho funkční autonomii a nezávislost na vnitrostátních orgánech a vnějších tlacích, měl by spravovat svůj vlastní rozpočet, mezi jehož příjmy by měl patřit i příspěvek Unie. |
| --- | --- |

(21)

EIT by měl mít právní subjektivitu, a aby bylo možno zaručit jeho funkční autonomii a nezávislost na vnitrostátních orgánech a vnějších tlacích, měl by spravovat svůj vlastní rozpočet, mezi jehož příjmy by měl patřit i příspěvek Unie.

| (22) | Předpokládá se, že do rozpočtu znalostních a inovačních společenství bude významně přispívat odvětví průmyslu, financí a služeb. Znalostní a inovační společenství by měla zejména usilovat o co nejvyšší podíl příspěvků ze soukromých zdrojů a z příjmů pocházejících z jejich vlastních činností a měla by usilovat o to, aby nejpozději před koncem patnáctého roku od obdržení finanční podpory EIT dosáhla sledované finanční udržitelnosti. Znalostní a inovační společenství a jejich partnerské organizace by měly zajistit patřičnou publicitu skutečnosti, že jejich činnosti jsou prováděny v rámci EIT a že jsou příjemci finančního příspěvku ze souhrnného rozpočtu Unie. Transparentnost financování by se navíc měla zvýšit veřejnou dostupností informací o tom, které projekty jsou financovány a jak jsou finanční prostředky rozděleny. |
| --- | --- |

(22)

Předpokládá se, že do rozpočtu znalostních a inovačních společenství bude významně přispívat odvětví průmyslu, financí a služeb. Znalostní a inovační společenství by měla zejména usilovat o co nejvyšší podíl příspěvků ze soukromých zdrojů a z příjmů pocházejících z jejich vlastních činností a měla by usilovat o to, aby nejpozději před koncem patnáctého roku od obdržení finanční podpory EIT dosáhla sledované finanční udržitelnosti. Znalostní a inovační společenství a jejich partnerské organizace by měly zajistit patřičnou publicitu skutečnosti, že jejich činnosti jsou prováděny v rámci EIT a že jsou příjemci finančního příspěvku ze souhrnného rozpočtu Unie. Transparentnost financování by se navíc měla zvýšit veřejnou dostupností informací o tom, které projekty jsou financovány a jak jsou finanční prostředky rozděleny.

| (23) | Na finanční příspěvek Unie ze souhrnného rozpočtu Unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Unie. Audit účetnictví by měl provádět Účetní dvůr v souladu s finančním nařízením. |
| --- | --- |

(23)

Na finanční příspěvek Unie ze souhrnného rozpočtu Unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Unie. Audit účetnictví by měl provádět Účetní dvůr v souladu s finančním nařízením.

| (24) | EIT by měl lépe usilovat o to, aby přechod mezi jednotlivými obdobími víceletého finančního rámce proběhl hladce, zejména pokud jde o probíhající činnosti. |
| --- | --- |

(24)

EIT by měl lépe usilovat o to, aby přechod mezi jednotlivými obdobími víceletého finančního rámce proběhl hladce, zejména pokud jde o probíhající činnosti.

| (25) | Příjmy EIT by měly zahrnovat příspěvek Unie poskytovaný z finančního příspěvku programu Horizont Evropa. Tyto příjmy by měly zahrnovat příspěvky z jiných soukromých a veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(25)

Příjmy EIT by měly zahrnovat příspěvek Unie poskytovaný z finančního příspěvku programu Horizont Evropa. Tyto příjmy by měly zahrnovat příspěvky z jiných soukromých a veřejných zdrojů.

| (26) | EIT je subjektem zřízeným Unií ve smyslu článku 70 finančního nařízení a měl by odpovídajícím způsobem přijmout své finanční předpisy. Na EIT by se proto mělo vztahovat nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/715 (10). |
| --- | --- |

(26)

EIT je subjektem zřízeným Unií ve smyslu článku 70 finančního nařízení a měl by odpovídajícím způsobem přijmout své finanční předpisy. Na EIT by se proto mělo vztahovat nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/715 (10).

| (27) | EIT by měl přijmout konsolidovanou výroční zprávu o činnosti uvádějící provedené činnosti a jejich výsledky během předchozího kalendářního roku. Na základě strategického programu inovací a v souladu se svými finančními pravidly by měl EIT rovněž vypracovávat jednotný programový dokument uvádějící jeho plánované iniciativy, pokud jde o roční a víceleté programování, a umožňující EIT reagovat na vnitřní a vnější vývoj v oblasti vědy, technologie, vysokoškolského vzdělávání, inovace a jiných relevantních oblastech. Tyto jednotné programové dokumenty by měly být pro informaci předávány Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(27)

EIT by měl přijmout konsolidovanou výroční zprávu o činnosti uvádějící provedené činnosti a jejich výsledky během předchozího kalendářního roku. Na základě strategického programu inovací a v souladu se svými finančními pravidly by měl EIT rovněž vypracovávat jednotný programový dokument uvádějící jeho plánované iniciativy, pokud jde o roční a víceleté programování, a umožňující EIT reagovat na vnitřní a vnější vývoj v oblasti vědy, technologie, vysokoškolského vzdělávání, inovace a jiných relevantních oblastech. Tyto jednotné programové dokumenty by měly být pro informaci předávány Evropskému parlamentu a Radě.

| (28) | Od svého vytvoření mohl EIT využívat rozsáhlých odborných zkušeností svých pracovníků. V důsledku právního rámce vytvořeného nařízením (EU) č. 294/2008 však smlouvy některých pracovníků skončily bez možnosti prodloužení. Aby se zabránilo těmto situacím v budoucnu a vzhledem k tomu, že odborné zkušenosti pracovníků jsou pro úspěch činností EIT velmi důležité, je v jeho nejlepším zájmu, aby v rámci platného právního rámce vyvinul veškeré úsilí k přilákání a udržení kvalifikovaných pracovníků. |
| --- | --- |

(28)

Od svého vytvoření mohl EIT využívat rozsáhlých odborných zkušeností svých pracovníků. V důsledku právního rámce vytvořeného nařízením (EU) č. 294/2008 však smlouvy některých pracovníků skončily bez možnosti prodloužení. Aby se zabránilo těmto situacím v budoucnu a vzhledem k tomu, že odborné zkušenosti pracovníků jsou pro úspěch činností EIT velmi důležité, je v jeho nejlepším zájmu, aby v rámci platného právního rámce vyvinul veškeré úsilí k přilákání a udržení kvalifikovaných pracovníků.

| (29) | Je vhodné, aby Komise iniciovala nezávislá externí hodnocení činnosti EIT, včetně činností řízení prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, zejména s ohledem na přípravu strategického programu inovací. Tato hodnocení by měla posuzovat, jak EIT plní své úkoly a cíle, a měla by se vztahovat na činnosti jak EIT, tak i znalostních a inovačních společenství. Měla by hodnotit unijní přidanou hodnotu EIT, dopad jeho činností v celé Unii a dopad činností v rámci regionálních inovačních programů, jeho otevřenost, účelnost, účinnost, informační činnosti, komunikaci, viditelnost, šíření jeho výsledků, relevantnost prováděných činností a jejich soulad a doplňkovost s relevantními unijními a vnitrostátními politikami, včetně případných synergií s ostatními částmi programu Horizont Evropa. Tato hodnocení by měla být podkladem pro hodnocení programu Horizont Evropa, které provádí Komise v souladu s nařízením (EU) 2021/695. |
| --- | --- |

(29)

Je vhodné, aby Komise iniciovala nezávislá externí hodnocení činnosti EIT, včetně činností řízení prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, zejména s ohledem na přípravu strategického programu inovací. Tato hodnocení by měla posuzovat, jak EIT plní své úkoly a cíle, a měla by se vztahovat na činnosti jak EIT, tak i znalostních a inovačních společenství. Měla by hodnotit unijní přidanou hodnotu EIT, dopad jeho činností v celé Unii a dopad činností v rámci regionálních inovačních programů, jeho otevřenost, účelnost, účinnost, informační činnosti, komunikaci, viditelnost, šíření jeho výsledků, relevantnost prováděných činností a jejich soulad a doplňkovost s relevantními unijními a vnitrostátními politikami, včetně případných synergií s ostatními částmi programu Horizont Evropa. Tato hodnocení by měla být podkladem pro hodnocení programu Horizont Evropa, které provádí Komise v souladu s nařízením (EU) 2021/695.

| (30) | EIT by měl vyvinout veškeré úsilí ke sjednocení terminologie, pokud jde o strukturu jednotlivých znalostních a inovačních společenství, za účelem zjednodušení a rozšíření rozpoznatelnosti EIT. |
| --- | --- |

(30)

EIT by měl vyvinout veškeré úsilí ke sjednocení terminologie, pokud jde o strukturu jednotlivých znalostních a inovačních společenství, za účelem zjednodušení a rozšíření rozpoznatelnosti EIT.

| (31) | Aby se přispělo k odstranění rozdílů v inovacích v Evropě, měl by EIT podporovat inovační kapacity zemí a regionů, usilovat o posílení inovačních ekosystémů v zájmu řešení globálních výzev a začleňovat nové partnerské organizace do znalostních a inovačních společenství, zejména prostřednictvím regionálního inovačního programu a za podmínek dále stanovených ve strategickém programu inovací. |
| --- | --- |

(31)

Aby se přispělo k odstranění rozdílů v inovacích v Evropě, měl by EIT podporovat inovační kapacity zemí a regionů, usilovat o posílení inovačních ekosystémů v zájmu řešení globálních výzev a začleňovat nové partnerské organizace do znalostních a inovačních společenství, zejména prostřednictvím regionálního inovačního programu a za podmínek dále stanovených ve strategickém programu inovací.

| (32) | Znalostní a inovační společenství jako nástroje napomáhající inovacím by měla zohledňovat priority strategie pro inteligentní specializaci členských států a rozšiřovat jejich inovační kapacitu tím, že budou plně odrážet regionální kapacity a potenciál, příležitosti a nedostatky, jakož i místní aktéry, jejich činnosti a trhy. |
| --- | --- |

(32)

Znalostní a inovační společenství jako nástroje napomáhající inovacím by měla zohledňovat priority strategie pro inteligentní specializaci členských států a rozšiřovat jejich inovační kapacitu tím, že budou plně odrážet regionální kapacity a potenciál, příležitosti a nedostatky, jakož i místní aktéry, jejich činnosti a trhy.

| (33) | Je nezbytné podporovat silné synergie mezi EIT a ERI. Znalostní a inovační společenství by měla v úzké součinnosti s ERI podněcovat zakládání inovativních podniků a příjemci EIT by měli mít možnost požádat o dodatečnou podporu z nástrojů ERI na služby poskytované znalostními a inovačními společenstvími. Jednodušší a tím i rychlejší přístup k činnostem ERI v souladu s nařízením (EU) 2021/695 by měly mít zejména začínající podniky („start-ups“) s velkým růstovým potenciálem, které jsou podporovány znalostními a inovačními společenstvími, aby mohly rychle rozšiřovat své činnosti, zatímco příjemci podpory z ERI by měli mít možnost získat podporu EIT. Aby neprobíhaly izolované aktivity, ale byly podporovány synergie a spolupráce, měla by mezi EIT a ERI probíhat vzájemná a soustavná výměna informací. Správní rada by měla být oprávněna ve vhodných případech pozvat na své schůze členy výboru ERI jako pozorovatele. |
| --- | --- |

(33)

Je nezbytné podporovat silné synergie mezi EIT a ERI. Znalostní a inovační společenství by měla v úzké součinnosti s ERI podněcovat zakládání inovativních podniků a příjemci EIT by měli mít možnost požádat o dodatečnou podporu z nástrojů ERI na služby poskytované znalostními a inovačními společenstvími. Jednodušší a tím i rychlejší přístup k činnostem ERI v souladu s nařízením (EU) 2021/695 by měly mít zejména začínající podniky („start-ups“) s velkým růstovým potenciálem, které jsou podporovány znalostními a inovačními společenstvími, aby mohly rychle rozšiřovat své činnosti, zatímco příjemci podpory z ERI by měli mít možnost získat podporu EIT. Aby neprobíhaly izolované aktivity, ale byly podporovány synergie a spolupráce, měla by mezi EIT a ERI probíhat vzájemná a soustavná výměna informací. Správní rada by měla být oprávněna ve vhodných případech pozvat na své schůze členy výboru ERI jako pozorovatele.

| (34) | Za účelem zajištění nepřetržitostí činností EIT a znalostních a inovačních společenství v souladu s relevantními ustanoveními nařízení (EU) 2021/695 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a některá jeho ustanovení by se měla použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(34)

Za účelem zajištění nepřetržitostí činností EIT a znalostních a inovačních společenství v souladu s relevantními ustanoveními nařízení (EU) 2021/695 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a některá jeho ustanovení by se měla použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (35) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a nadnárodní povahy, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů, |
| --- | --- |

(35)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a nadnárodní povahy, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (dále jen „EIT“).

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „inovací“ proces, včetně jeho výsledku, jehož prostřednictvím reagují nové myšlenky na společenské, hospodářské nebo environmentální potřeby a poptávku a vytvářejí nové produkty, služby nebo obchodní, organizační a sociální modely, které se úspěšně zavádějí na stávající trh nebo které dokáží vytvářet trhy nové a které přispívají svou hodnotou společnosti; |
| --- | --- |

1)

„inovací“ proces, včetně jeho výsledku, jehož prostřednictvím reagují nové myšlenky na společenské, hospodářské nebo environmentální potřeby a poptávku a vytvářejí nové produkty, služby nebo obchodní, organizační a sociální modely, které se úspěšně zavádějí na stávající trh nebo které dokáží vytvářet trhy nové a které přispívají svou hodnotou společnosti;

| 2) | „znalostním a inovačním společenstvím“ rozsáhlé institucionalizované evropské partnerství, jak je uvedeno v nařízení (EU) 2021/695, vysokoškolských institucí, výzkumných organizací, podniků a dalších stran zúčastněných na inovačním procesu v podobě strategické sítě, bez ohledu na její právní formu, založené na společném střednědobém až dlouhodobém plánování inovací k plnění úkolů EIT a přispívajících k dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) 2021/695; |
| --- | --- |

2)

„znalostním a inovačním společenstvím“ rozsáhlé institucionalizované evropské partnerství, jak je uvedeno v nařízení (EU) 2021/695, vysokoškolských institucí, výzkumných organizací, podniků a dalších stran zúčastněných na inovačním procesu v podobě strategické sítě, bez ohledu na její právní formu, založené na společném střednědobém až dlouhodobém plánování inovací k plnění úkolů EIT a přispívajících k dosažení cílů stanovených v nařízení (EU) 2021/695;

| 3) | „střediskem společného umístění“ fyzické centrum vytvořené otevřeným a transparentním způsobem, které podporuje vytváření vazeb a aktivní spolupráci mezi aktéry znalostního trojúhelníku a působí jako ústřední bod pro výměnu informací a jehož prostřednictvím mohou partneři znalostních a inovačních společenství získávat přístup k zařízením a odborným poznatkům potřebným k plnění jejich společných cílů; |
| --- | --- |

3)

„střediskem společného umístění“ fyzické centrum vytvořené otevřeným a transparentním způsobem, které podporuje vytváření vazeb a aktivní spolupráci mezi aktéry znalostního trojúhelníku a působí jako ústřední bod pro výměnu informací a jehož prostřednictvím mohou partneři znalostních a inovačních společenství získávat přístup k zařízením a odborným poznatkům potřebným k plnění jejich společných cílů;

| 4) | „centrem regionálního inovačního programu“ fyzické centrum v členském státě nebo v přidružené zemi, na niž je tento regionální inovační program zacílen, vytvořené znalostním a inovačním společenstvím jako jeho nedílná součást a sloužící jako ústřední bod pro činnosti tohoto znalostního a inovačního společenství a jako prostředek k mobilizaci místních aktérů znalostního trojúhelníku a jejich zapojení do činností tohoto společenství; |
| --- | --- |

4)

„centrem regionálního inovačního programu“ fyzické centrum v členském státě nebo v přidružené zemi, na niž je tento regionální inovační program zacílen, vytvořené znalostním a inovačním společenstvím jako jeho nedílná součást a sloužící jako ústřední bod pro činnosti tohoto znalostního a inovačního společenství a jako prostředek k mobilizaci místních aktérů znalostního trojúhelníku a jejich zapojení do činností tohoto společenství;

| 5) | „partnerskou organizací“ právní subjekt, který je členem znalostního a inovačního společenství a může zejména zahrnovat vysokoškolské instituce, poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy, výzkumné organizace, veřejné instituce, veřejné nebo soukromé společnosti, finanční instituce, regionální a místní orgány, nadace a neziskové organizace; |
| --- | --- |

5)

„partnerskou organizací“ právní subjekt, který je členem znalostního a inovačního společenství a může zejména zahrnovat vysokoškolské instituce, poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy, výzkumné organizace, veřejné instituce, veřejné nebo soukromé společnosti, finanční instituce, regionální a místní orgány, nadace a neziskové organizace;

| 6) | „výzkumnou organizací“ veřejný nebo soukromý právní subjekt, který provádí výzkum nebo technologický rozvoj jako jeden ze svých hlavních cílů; |
| --- | --- |

6)

„výzkumnou organizací“ veřejný nebo soukromý právní subjekt, který provádí výzkum nebo technologický rozvoj jako jeden ze svých hlavních cílů;

| 7) | „vysokoškolskou institucí“ vysoká škola nebo jakýkoliv druh vysokoškolské instituce, která v souladu s vnitrostátním právem nebo praxí nabízí tituly a diplomy zejména na magisterské nebo doktorské úrovni, bez ohledu na její vnitrostátní označení; |
| --- | --- |

7)

„vysokoškolskou institucí“ vysoká škola nebo jakýkoliv druh vysokoškolské instituce, která v souladu s vnitrostátním právem nebo praxí nabízí tituly a diplomy zejména na magisterské nebo doktorské úrovni, bez ohledu na její vnitrostátní označení;

| 8) | „společenstvím EIT“ EIT a aktivní společenství jednotlivců a právních subjektů, které využily nebo využívají podporu nebo finanční příspěvek EIT; |
| --- | --- |

8)

„společenstvím EIT“ EIT a aktivní společenství jednotlivců a právních subjektů, které využily nebo využívají podporu nebo finanční příspěvek EIT;

| 9) | „strategickým programem inovací“ akt, kterým se stanoví prioritní oblasti a strategie EIT pro příští iniciativy, jeho kapacita pro vytváření nejlepší přidané hodnoty z hlediska inovací, cíle EIT, klíčové akce, způsob fungování, očekávané výsledky a dopad, jakož i odhad zdrojů potřebných na období programu Horizont Evropa a víceletého finančního rámce; |
| --- | --- |

9)

„strategickým programem inovací“ akt, kterým se stanoví prioritní oblasti a strategie EIT pro příští iniciativy, jeho kapacita pro vytváření nejlepší přidané hodnoty z hlediska inovací, cíle EIT, klíčové akce, způsob fungování, očekávané výsledky a dopad, jakož i odhad zdrojů potřebných na období programu Horizont Evropa a víceletého finančního rámce;

| 10) | „regionálním inovačním programem“ program podporující začlenění znalostního trojúhelníku a inovační kapacitu zemí (a jejich regionů), které jsou v evropském srovnávacím přehledu inovací, jak uvádí strategický program inovací, označeny jako země s „nízkou“ nebo „mírnou“ výkonností v oblasti inovací, a nevzdálenějších regionů ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a to zejména tím, že získává nové partnery, začleňuje je do znalostních a inovačních společenství a snižuje rozdíly mezi regiony, čímž snižuje i rozdíly v inovacích; |
| --- | --- |

10)

„regionálním inovačním programem“ program podporující začlenění znalostního trojúhelníku a inovační kapacitu zemí (a jejich regionů), které jsou v evropském srovnávacím přehledu inovací, jak uvádí strategický program inovací, označeny jako země s „nízkou“ nebo „mírnou“ výkonností v oblasti inovací, a nevzdálenějších regionů ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a to zejména tím, že získává nové partnery, začleňuje je do znalostních a inovačních společenství a snižuje rozdíly mezi regiony, čímž snižuje i rozdíly v inovacích;

| 11) | „fórem zúčastněných stran“ platforma otevřená zástupcům unijních, celostátních, regionálních a místních orgánů, organizovaným zájmovým subjektům i jednotlivcům z oblasti podnikání, vysokoškolského vzdělávání, výzkumu, sdružení, občanské společnosti a klastrových organizací, stejně jako jiným zúčastněným stranám z celého znalostního trojúhelníku; |
| --- | --- |

11)

„fórem zúčastněných stran“ platforma otevřená zástupcům unijních, celostátních, regionálních a místních orgánů, organizovaným zájmovým subjektům i jednotlivcům z oblasti podnikání, vysokoškolského vzdělávání, výzkumu, sdružení, občanské společnosti a klastrových organizací, stejně jako jiným zúčastněným stranám z celého znalostního trojúhelníku;

| 12) | „plánem činnosti znalostního a inovačního společenství“ dokument, který je přiložen ke grantové dohodě vztahující se na období nejvýše tří let a který popisuje cíle znalostního a inovačního společenství, způsob jejich dosažení, očekávané výsledky, plánované činnosti znalostního a inovačního společenství s přidanou hodnotou a s nimi spojené finanční potřeby a zdroje, včetně činností prováděných s cílem dosáhnout finanční udržitelnosti a zvýšit otevřenost znalostního a inovačního společenství vůči novým partnerům v celé Unii; |
| --- | --- |

12)

„plánem činnosti znalostního a inovačního společenství“ dokument, který je přiložen ke grantové dohodě vztahující se na období nejvýše tří let a který popisuje cíle znalostního a inovačního společenství, způsob jejich dosažení, očekávané výsledky, plánované činnosti znalostního a inovačního společenství s přidanou hodnotou a s nimi spojené finanční potřeby a zdroje, včetně činností prováděných s cílem dosáhnout finanční udržitelnosti a zvýšit otevřenost znalostního a inovačního společenství vůči novým partnerům v celé Unii;

| 13) | „činnostmi znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou“ činnosti prováděné partnerskými organizacemi v souladu s plánem činnosti znalostního a inovačního společenství, jež přispívají k začlenění znalostního trojúhelníku vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací, včetně činností spojených se zřízením, správou a koordinací znalostních a inovačních společenství, a k dosažení celkových cílů EIT; |
| --- | --- |

13)

„činnostmi znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou“ činnosti prováděné partnerskými organizacemi v souladu s plánem činnosti znalostního a inovačního společenství, jež přispívají k začlenění znalostního trojúhelníku vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací, včetně činností spojených se zřízením, správou a koordinací znalostních a inovačních společenství, a k dosažení celkových cílů EIT;

| 14) | „činnostmi napříč znalostními a inovačními společenstvími“ činnosti, které se zaměřují na posílení spolupráce a synergií mezi znalostními a inovačními společenstvími, na podporu výraznějšího mezioborového přístupu a na vytvoření kritického množství mezi znalostními a inovačními společenstvími s cílem řešit otázky společného zájmu; |
| --- | --- |

14)

„činnostmi napříč znalostními a inovačními společenstvími“ činnosti, které se zaměřují na posílení spolupráce a synergií mezi znalostními a inovačními společenstvími, na podporu výraznějšího mezioborového přístupu a na vytvoření kritického množství mezi znalostními a inovačními společenstvími s cílem řešit otázky společného zájmu;

| 15) | „memorandem o spolupráci“ dohoda mezi EIT a znalostním a inovačním společenstvím, jejímž cílem je zajistit, aby znalostní a inovační společenství zůstalo aktivním členem společenství EIT i po konci platnosti dohody o partnerství, a která zahrnuje podmínky přístupu k výběrovým řízením EIT na některé specifické činnosti a na nadnárodní činnosti s vysokou unijní přidanou hodnotou; |
| --- | --- |

15)

„memorandem o spolupráci“ dohoda mezi EIT a znalostním a inovačním společenstvím, jejímž cílem je zajistit, aby znalostní a inovační společenství zůstalo aktivním členem společenství EIT i po konci platnosti dohody o partnerství, a která zahrnuje podmínky přístupu k výběrovým řízením EIT na některé specifické činnosti a na nadnárodní činnosti s vysokou unijní přidanou hodnotou;

| 16) | „finanční udržitelností“ schopnost znalostního a inovačního společenství financovat své činnosti v rámci znalostního trojúhelníku nezávisle na příspěvcích EIT. |
| --- | --- |

16)

„finanční udržitelností“ schopnost znalostního a inovačního společenství financovat své činnosti v rámci znalostního trojúhelníku nezávisle na příspěvcích EIT.

Článek 3

Poslání a cíle

1.   Posláním EIT je přispívat k udržitelnému hospodářskému růstu a ke konkurenceschopnosti Unie posilováním inovační kapacity Unie a členských států s cílem reagovat na zásadní výzvy, jimž společnost čelí. K naplnění tohoto poslání EIT podporuje synergie, začleňování a spolupráci mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a inovacemi na nejvyšší úrovni, a to i podporou podnikání, čímž posiluje inovační ekosystémy v celé Unii otevřeným a transparentním způsobem. EIT také uskutečňuje strategické priority Unie a přispívá k dosahování jejích cílů a provádění jejích politik, včetně Zelené dohody pro Evropu, evropského plánu na podporu oživení, evropské strategie pro data, udržitelné a digitální Evropy zaměřené na malé a střední podniky a nové průmyslové strategie pro Evropu, a těch, které se týkají dosažení strategické autonomie Unie při zachování otevřené ekonomiky. EIT se rovněž řídí zásadami Agendy 2030 a Pařížské dohody s cílem přispět k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje, a k přechodu na hospodářství s nulovými čistými emisemi skleníkových plynů nejpozději roku 2050.

2.   V rozpočtovém období 2021–2027 přispívá EIT k plnění obecných i specifických cílů programu Horizont Evropa, přičemž plně zohledňuje jeho strategické plánování.

Článek 4

Strategický program inovací

1.   Strategický program inovací stanoví prioritní oblasti a strategie pro EIT na dotčené sedmileté období v souladu s cíli a prioritami programu Horizont Evropa, uvedenými v nařízení (EU) 2021/695, a zahrnuje posouzení očekávaného socioekonomického dopadu EIT, jeho informačních činností EIT a jeho schopnosti vytvářet nejlepší přidanou hodnotu z hlediska inovací. Strategický program inovací musí být v souladu s požadavky na podávání zpráv, monitorování a hodnocení a dalšími požadavky stanovenými nařízením (EU) 2021/695 a musí zohledňovat výsledky průběžného monitorování a pravidelného nezávislého hodnocení EIT podle článku 20 tohoto nařízení.

2.   Strategický program inovací zohledňuje strategické plánování programu Horizont Evropa a dbá na soulad s výzvami uvedeného programu a na doplňkovost s Evropskou radou pro inovace (ERI), zřízenou nařízením (EU) 2021/695 a vytváří a rozvíjí vhodné synergie a doplňkovost mezi činnostmi EIT a dalšími relevantními unijními, celostátními a regionálními programy na podporu výzkumu a inovací, vzdělávání a rozvoje dovedností, udržitelného a konkurenceschopného průmyslu, podnikání a regionálního rozvoje.

3.   Strategický program inovací obsahuje odhad finančních potřeb a zdrojů s ohledem na budoucí činnosti, dlouhodobý rozvoj a financování EIT. Obsahuje rovněž orientační finanční plán pokrývající období příslušného víceletého finančního rámce.

4.   EIT po konzultaci se stávajícími znalostními a inovačními společenstvími a s přihlédnutím k jejich názorům připraví příspěvek k návrhu Komise o strategickém programu inovací a předloží jej Komisi. Příspěvek EIT se zveřejní.

5.   Evropský parlament a Rada přijmou strategický program inovací na návrh Komise v souladu čl. 173 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

Článek 5

Orgány EIT a skupina zástupců členských států

1.   Orgány EIT tvoří orgány uvedené v tomto odstavci.

Správní rada je složena z členů na vysoké úrovni se zkušenostmi v oblasti vysokoškolského vzdělávání, výzkumu, inovací či podnikání. Správní rada odpovídá za řízení a monitorování činností EIT, za výběr, určení, financování, monitorování a hodnocení znalostních a inovačních společenství, mimo jiné za přijímání vhodných nápravných opatření v případě jejich nedostatečné výkonnosti, a za jiná strategická rozhodnutí. Při výběru správní rady se zohledňují kritéria genderově a zeměpisně vyváženého zastoupení. Správní rada volí ze svých členů předsedu.

Výkonný výbor je složen z vybraných členů zastupujících všechny tři součásti znalostního trojúhelníku a z předsedy správní rady. Výkonný výbor pomáhá správní radě při plnění jejích úkolů a ve spolupráci s ředitelem připravuje zasedání správní rady.

Správní rada jmenuje ředitele. Ředitel jedná za EIT a odpovídá za provádění rozhodnutí správní rady a za provoz a každodenní řízení EIT.

Útvar interního auditu funguje zcela nezávisle a v souladu s příslušnými mezinárodními normami. Poskytuje správní radě a řediteli poradenství o finančním a správním řízení a kontrolních strukturách uvnitř EIT, o uspořádání finančních vztahů se znalostními a inovačními společenstvími a o kterékoli jiné záležitosti na žádost správní rady.

2.   Podrobná ustanovení o orgánech EIT jsou uvedena ve stanovách EIT obsažených v příloze I.

3.   Zřizuje se skupina zástupců členských států.

Každý členský stát a každá přidružená země vysílá do této skupiny jednoho zástupce.

Skupina zástupců členských států poskytuje správní radě a řediteli poradenství o:

| a) | prodloužení platnosti nebo ukončení dohod o partnerství EIT se znalostními a inovačními společenstvími, jak je uvedeno v příloze I oddíle 3 bodě 6, |
| --- | --- |

a)

prodloužení platnosti nebo ukončení dohod o partnerství EIT se znalostními a inovačními společenstvími, jak je uvedeno v příloze I oddíle 3 bodě 6,

| b) | uzavření memoranda o spolupráci s jednotlivými znalostními a inovačními společenstvími, jak je uvedeno v příloze I oddíle 3 bodě 6, a |
| --- | --- |

b)

uzavření memoranda o spolupráci s jednotlivými znalostními a inovačními společenstvími, jak je uvedeno v příloze I oddíle 3 bodě 6, a

| c) | strategicky důležitých otázkách týkajících se EIT, které nejsou uvedeny v písmeni a) ani b), prostřednictvím výměny relevantních zkušeností. |
| --- | --- |

c)

strategicky důležitých otázkách týkajících se EIT, které nejsou uvedeny v písmeni a) ani b), prostřednictvím výměny relevantních zkušeností.

Skupina zástupců členských států poskytuje poradenství také znalostním a inovačním společenstvím a vyměňuje si s nimi zkušenosti.

Skupina zástupců členských států je pravidelně informována o výkonnosti, dosažených výsledcích a činnostech EIT a znalostních a inovačních společenství, o výsledcích jejich monitorování a hodnocení a o jejich ukazatelích výkonnosti a nápravných opatřeních. Skupina zástupců členských států k tomu vydá stanovisko.

Skupina zástupců členských států usnadňuje patřičné synergie a doplňkovost činností EIT a znalostních a inovačních společenství s vnitrostátními programy a iniciativami, včetně případného vnitrostátního spolufinancování činností znalostních a inovačních společenství.

Článek 6

Úkoly

K dosažení poslání a cílů stanovených v článku 3 EIT alespoň:

| a) | v souladu se strategickým programem inovací stanovuje své hlavní priority a činnosti a provádí je v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/695; |
| --- | --- |

a)

v souladu se strategickým programem inovací stanovuje své hlavní priority a činnosti a provádí je v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/695;

| b) | zajišťuje otevřenost a zvyšuje povědomí mezi potenciálními novými partnerskými organizacemi a podporuje jejich účast na svých činnostech, zejména malých a středních podniků a nově vznikajících špičkových center, v celé Unii, mimo jiné prostřednictvím regionálních informačních programů, tím, že vychází ze stávajících informačních sítí a struktur; |
| --- | --- |

b)

zajišťuje otevřenost a zvyšuje povědomí mezi potenciálními novými partnerskými organizacemi a podporuje jejich účast na svých činnostech, zejména malých a středních podniků a nově vznikajících špičkových center, v celé Unii, mimo jiné prostřednictvím regionálních informačních programů, tím, že vychází ze stávajících informačních sítí a struktur;

| c) | vybírá a určuje znalostní a inovační společenství podle článku 9, formou dohod o partnerství a grantových dohod vymezuje jejich práva a povinnosti, dohlíží na ně a poskytuje jim náležitou podporu a strategické pokyny prostřednictvím vhodných opatření ke kontrole kvality, průběžného monitorování a pravidelného externího hodnocení jejich činností v souladu s článkem 11, a v příslušných případech přijímá nápravná opatření; |
| --- | --- |

c)

vybírá a určuje znalostní a inovační společenství podle článku 9, formou dohod o partnerství a grantových dohod vymezuje jejich práva a povinnosti, dohlíží na ně a poskytuje jim náležitou podporu a strategické pokyny prostřednictvím vhodných opatření ke kontrole kvality, průběžného monitorování a pravidelného externího hodnocení jejich činností v souladu s článkem 11, a v příslušných případech přijímá nápravná opatření;

| d) | řídí provádění regionálního inovačního programu ze strany znalostních a inovačních společenství, mimo jiné vytvořením center pro regionální inovační programy; |
| --- | --- |

d)

řídí provádění regionálního inovačního programu ze strany znalostních a inovačních společenství, mimo jiné vytvořením center pro regionální inovační programy;

| e) | zajišťuje náležitou koordinaci a usnadňuje komunikaci a tematickou spolupráci mezi znalostními a inovačními společenstvími a vyhlašuje výzvy pro činnosti napříč znalostními a inovačními společenstvími a sdílené služby; |
| --- | --- |

e)

zajišťuje náležitou koordinaci a usnadňuje komunikaci a tematickou spolupráci mezi znalostními a inovačními společenstvími a vyhlašuje výzvy pro činnosti napříč znalostními a inovačními společenstvími a sdílené služby;

| f) | zajišťuje rozsáhlé používání titulů a diplomů EIT s označením EIT znalostními a inovačními společenstvími, zajišťuje jejich větší propagaci mimo společenství EIT a rozšiřuje je na programy celoživotního učení; |
| --- | --- |

f)

zajišťuje rozsáhlé používání titulů a diplomů EIT s označením EIT znalostními a inovačními společenstvími, zajišťuje jejich větší propagaci mimo společenství EIT a rozšiřuje je na programy celoživotního učení;

| g) | podporuje šíření osvědčených postupů pro začlenění znalostního trojúhelníku, a to i mezi znalostními a inovačními společenstvími a v celé Unii, mimo jiné prostřednictvím regionálního inovačního programu, s cílem vytvořit společnou inovační kulturu a kulturu předávání znalostí, a vybízí znalostní a inovační společenství k otevřenosti vůči získávání nových členů na základě informačních činností; |
| --- | --- |

g)

podporuje šíření osvědčených postupů pro začlenění znalostního trojúhelníku, a to i mezi znalostními a inovačními společenstvími a v celé Unii, mimo jiné prostřednictvím regionálního inovačního programu, s cílem vytvořit společnou inovační kulturu a kulturu předávání znalostí, a vybízí znalostní a inovační společenství k otevřenosti vůči získávání nových členů na základě informačních činností;

| h) | podporuje rozsáhlé šíření, komunikaci a využívání výsledků a příležitostí, jež vzešly ze společenství EIT, s cílem zvýšit povědomí, viditelnost a znalosti o EIT v celé Unii a podpořit účast na činnostech společenství EIT; |
| --- | --- |

h)

podporuje rozsáhlé šíření, komunikaci a využívání výsledků a příležitostí, jež vzešly ze společenství EIT, s cílem zvýšit povědomí, viditelnost a znalosti o EIT v celé Unii a podpořit účast na činnostech společenství EIT;

| i) | podporuje znalostní a inovační společenství při vytváření účinné strategie finanční udržitelnosti k získávání finančních prostředků z jiných veřejných a soukromých zdrojů; |
| --- | --- |

i)

podporuje znalostní a inovační společenství při vytváření účinné strategie finanční udržitelnosti k získávání finančních prostředků z jiných veřejných a soukromých zdrojů;

| j) | podporuje dosahování špičkových výsledků ve vysokoškolském vzdělávání, výzkumu a inovacích, zejména podporou znalostních a inovačních společenství jako vynikajících inovačních partnerů; |
| --- | --- |

j)

podporuje dosahování špičkových výsledků ve vysokoškolském vzdělávání, výzkumu a inovacích, zejména podporou znalostních a inovačních společenství jako vynikajících inovačních partnerů;

| k) | podporuje multidisciplinární přístupy k inovacím ve všech odvětvích, mimo jiné začleněním technologických, sociálních a netechnologických řešení, udržitelnosti a klimatické neutrality již od návrhu, organizačních přístupů, důrazu na podnikání a nových podnikatelských modelů; |
| --- | --- |

k)

podporuje multidisciplinární přístupy k inovacím ve všech odvětvích, mimo jiné začleněním technologických, sociálních a netechnologických řešení, udržitelnosti a klimatické neutrality již od návrhu, organizačních přístupů, důrazu na podnikání a nových podnikatelských modelů;

| l) | zajišťuje v souladu s nařízením (EU) 2021/695 synergie a doplňkovost mezi činnostmi EIT a jinými programy Unie tam, kde je to vhodné; |
| --- | --- |

l)

zajišťuje v souladu s nařízením (EU) 2021/695 synergie a doplňkovost mezi činnostmi EIT a jinými programy Unie tam, kde je to vhodné;

| m) | s cílem podpořit předávání a šíření poznatků jak v rámci znalostních a inovačních společenství, tak i obecněji v celé Unii, podporuje diskuse a výměnu a šíření odborných poznatků a know-how týkajících se inovativních modelů práv duševního vlastnictví mezi znalostními a inovačními společenstvími; |
| --- | --- |

m)

s cílem podpořit předávání a šíření poznatků jak v rámci znalostních a inovačních společenství, tak i obecněji v celé Unii, podporuje diskuse a výměnu a šíření odborných poznatků a know-how týkajících se inovativních modelů práv duševního vlastnictví mezi znalostními a inovačními společenstvími;

| n) | poskytuje nezbytnou podporu a zvyšuje synergie se znalostním a inovačním společenstvím za účelem rozvoje inovativních řešení, |
| --- | --- |

n)

poskytuje nezbytnou podporu a zvyšuje synergie se znalostním a inovačním společenstvím za účelem rozvoje inovativních řešení,

| o) | organizuje alespoň každé dva roky pravidelná zasedání fóra zúčastněných stran, aby sdílel a projednal činnosti EIT, jeho zkušenosti, osvědčené postupy a příspěvek k politikám a cílům Unie v oblasti inovací, výzkumu a vzdělávání a případně k dalším politikám a cílům Unie, a aby umožnil zúčastněným stranám vyjádřit svůj názor, |
| --- | --- |

o)

organizuje alespoň každé dva roky pravidelná zasedání fóra zúčastněných stran, aby sdílel a projednal činnosti EIT, jeho zkušenosti, osvědčené postupy a příspěvek k politikám a cílům Unie v oblasti inovací, výzkumu a vzdělávání a případně k dalším politikám a cílům Unie, a aby umožnil zúčastněným stranám vyjádřit svůj názor,

| p) | alespoň dvakrát ročně organizuje zasedání skupiny zástupců členských států, nezávisle na zasedáních fóra zúčastněných stran, |
| --- | --- |

p)

alespoň dvakrát ročně organizuje zasedání skupiny zástupců členských států, nezávisle na zasedáních fóra zúčastněných stran,

| q) | usnadňuje zřizování zařízení sdílených služeb společenství EIT, |
| --- | --- |

q)

usnadňuje zřizování zařízení sdílených služeb společenství EIT,

| r) | s cílem usnadnit spolupráci uvnitř společenství EIT a s místními inovačními ekosystémy podporuje postupné vytváření sítí center pro regionální inovační programy a středisek společného umístění v členských státech, |
| --- | --- |

r)

s cílem usnadnit spolupráci uvnitř společenství EIT a s místními inovačními ekosystémy podporuje postupné vytváření sítí center pro regionální inovační programy a středisek společného umístění v členských státech,

| s) | monitoruje uskutečňování činností, které mají provádět znalostní a inovační společenství pro rozvoj podnikatelské a inovační kapacity svých členských organizací, zejména vysokoškolských institucí, poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy, malých a středních podniků a začínajících podniků, a jejich začlenění do inovačních ekosystémů v celé Unii a v souladu s přístupem znalostního trojúhelníku; |
| --- | --- |

s)

monitoruje uskutečňování činností, které mají provádět znalostní a inovační společenství pro rozvoj podnikatelské a inovační kapacity svých členských organizací, zejména vysokoškolských institucí, poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy, malých a středních podniků a začínajících podniků, a jejich začlenění do inovačních ekosystémů v celé Unii a v souladu s přístupem znalostního trojúhelníku;

| t) | ve spolupráci s Komisí a po konzultaci se znalostními a inovačními společenstvími navrhne, zahájí a koordinuje pilotní iniciativu na podporu rozvoje inovačních a podnikatelských kapacit vysokoškolských institucí a jejich začlenění do inovačních ekosystémů (pilotní inciativa pro vysokoškolské vzdělávání), kterou mají provádět znalostní a inovační společenství. |
| --- | --- |

t)

ve spolupráci s Komisí a po konzultaci se znalostními a inovačními společenstvími navrhne, zahájí a koordinuje pilotní iniciativu na podporu rozvoje inovačních a podnikatelských kapacit vysokoškolských institucí a jejich začlenění do inovačních ekosystémů (pilotní inciativa pro vysokoškolské vzdělávání), kterou mají provádět znalostní a inovační společenství.

Článek 7

Znalostní a inovační společenství

1.   Znalostní a inovační společenství se zabývají alespoň:

| a) | inovačními činnostmi a investicemi s unijní přidanou hodnotou, mimo jiné snadnějším zakládáním inovativních začínajících podniků a rozvojem inovativních podniků, s plným zapojením vysokoškolského vzdělávání a výzkumu, za účelem dosažení kritického množství, a podporou šíření a využívání výsledků, a doplňují se přitom s ERI a Programem InvestEU; |
| --- | --- |

a)

inovačními činnostmi a investicemi s unijní přidanou hodnotou, mimo jiné snadnějším zakládáním inovativních začínajících podniků a rozvojem inovativních podniků, s plným zapojením vysokoškolského vzdělávání a výzkumu, za účelem dosažení kritického množství, a podporou šíření a využívání výsledků, a doplňují se přitom s ERI a Programem InvestEU;

| b) | výzkumem, experimentováním, vývojem prototypů a demonstrací v oblastech klíčového hospodářského, environmentálního a společenského zájmu, založenými na inovacích, a vycházejí z výsledků unijního a vnitrostátního výzkumu, přičemž mohou posílit konkurenceschopnost Unie na mezinárodní úrovni a nalézt řešení zásadních výzev, jimž evropská společnost čelí, včetně zdravotních a digitálních výzev; |
| --- | --- |

b)

výzkumem, experimentováním, vývojem prototypů a demonstrací v oblastech klíčového hospodářského, environmentálního a společenského zájmu, založenými na inovacích, a vycházejí z výsledků unijního a vnitrostátního výzkumu, přičemž mohou posílit konkurenceschopnost Unie na mezinárodní úrovni a nalézt řešení zásadních výzev, jimž evropská společnost čelí, včetně zdravotních a digitálních výzev;

| c) | vzdělávacími a školicími činnostmi zejména na magisterské a doktorské úrovni, jakož i kurzy odborné přípravy v oblastech, které mají potenciál naplnit budoucí evropské socioekonomické a socioekologické potřeby a které rozšiřují talentovou základnu Unie, podporují rozvoj dovedností souvisejících s inovacemi, zlepšení řídicích a podnikatelských schopností a mobilitu výzkumných pracovníků a studentů a podporují sdílení znalostí, mentorství a spolupráci mezi osobami, které využívají činností EIT v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně činností, které jsou označeny jako činnosti EIT; |
| --- | --- |

c)

vzdělávacími a školicími činnostmi zejména na magisterské a doktorské úrovni, jakož i kurzy odborné přípravy v oblastech, které mají potenciál naplnit budoucí evropské socioekonomické a socioekologické potřeby a které rozšiřují talentovou základnu Unie, podporují rozvoj dovedností souvisejících s inovacemi, zlepšení řídicích a podnikatelských schopností a mobilitu výzkumných pracovníků a studentů a podporují sdílení znalostí, mentorství a spolupráci mezi osobami, které využívají činností EIT v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně činností, které jsou označeny jako činnosti EIT;

| d) | činnostmi, které jsou součástí pilotní vysokoškolské iniciativy a které mají vysokoškolským institucím umožnit lépe se zapojit do hodnotových řetězců a ekosystémů v oblasti inovací, propojit je s dalšími klíčovými aktéry v oblasti inovací ze znalostního trojúhelníku a přispět tak k rozvoji jejich inovační a podnikatelské kapacity; |
| --- | --- |

d)

činnostmi, které jsou součástí pilotní vysokoškolské iniciativy a které mají vysokoškolským institucím umožnit lépe se zapojit do hodnotových řetězců a ekosystémů v oblasti inovací, propojit je s dalšími klíčovými aktéry v oblasti inovací ze znalostního trojúhelníku a přispět tak k rozvoji jejich inovační a podnikatelské kapacity;

| e) | informačními činnostmi a šířením osvědčených postupů v oblasti inovací se zaměřením na rozvoj spolupráce mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a podnikatelskou sférou, včetně odvětví služeb a financí, a tam, kde je to vhodné, včetně organizací veřejného a třetího sektoru; |
| --- | --- |

e)

informačními činnostmi a šířením osvědčených postupů v oblasti inovací se zaměřením na rozvoj spolupráce mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a podnikatelskou sférou, včetně odvětví služeb a financí, a tam, kde je to vhodné, včetně organizací veřejného a třetího sektoru;

| f) | činnostmi v rámci regionálního inovačního programu, které jsou součástí víceleté strategie znalostních a inovačních společenství a mají vazbu na příslušné strategie pro inteligentní specializaci ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) 2021/695, aby bylo možné rozšířit inovační kapacitu a vytvořit udržitelné inovační ekosystémy s cílem omezit rozdíly a nerovnosti, pokud jde o výkonnost inovací v Unii; |
| --- | --- |

f)

činnostmi v rámci regionálního inovačního programu, které jsou součástí víceleté strategie znalostních a inovačních společenství a mají vazbu na příslušné strategie pro inteligentní specializaci ve smyslu čl. 2 bodu 2 nařízení (EU) 2021/695, aby bylo možné rozšířit inovační kapacitu a vytvořit udržitelné inovační ekosystémy s cílem omezit rozdíly a nerovnosti, pokud jde o výkonnost inovací v Unii;

| g) | v případě potřeby hledáním synergií a doplňkovosti mezi činnostmi znalostních a inovačních společenství a stávajícími unijními, celostátními a regionálními programy, zejména ERI, jinými evropskými partnerstvími a misemi programu Horizont Evropa, podle okolností; |
| --- | --- |

g)

v případě potřeby hledáním synergií a doplňkovosti mezi činnostmi znalostních a inovačních společenství a stávajícími unijními, celostátními a regionálními programy, zejména ERI, jinými evropskými partnerstvími a misemi programu Horizont Evropa, podle okolností;

| h) | získáváním financí z veřejných a soukromých zdrojů, zejména s cílem získat rostoucí podíl svého rozpočtu ze soukromých zdrojů a z příjmu vytvořeného vlastními činnostmi, v souladu s článkem 18; |
| --- | --- |

h)

získáváním financí z veřejných a soukromých zdrojů, zejména s cílem získat rostoucí podíl svého rozpočtu ze soukromých zdrojů a z příjmu vytvořeného vlastními činnostmi, v souladu s článkem 18;

| i) | poskytováním vyžádaných informací o výstupech a výsledcích výzkumu a inovací a o souvisejících právech duševního vlastnictví, které jsou výsledkem činností znalostních a inovačních společenství, a informací o dotčených vynálezcích. |
| --- | --- |

i)

poskytováním vyžádaných informací o výstupech a výsledcích výzkumu a inovací a o souvisejících právech duševního vlastnictví, které jsou výsledkem činností znalostních a inovačních společenství, a informací o dotčených vynálezcích.

2.   Aniž jsou dotčeny dohody o partnerství a grantové dohody mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími, mají tato společenství značnou nezávislost při vytváření své vnitřní organizace a struktury, jakož i svých programů a pracovních postupů, pokud vedou k pokroku při dosahování cílů EIT a znalostních a inovačních společenství a zároveň je v nich zohledněno strategické plánování programu Horizont Evropa a strategické směry EIT uvedené ve strategickém programu inovací a stanovené správní radou.

Znalostní a inovační společenství především:

| a) | stanovují vnitřní transparentní řídicí opatření s ohledem na znalostní trojúhelník vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

a)

stanovují vnitřní transparentní řídicí opatření s ohledem na znalostní trojúhelník vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací;

| b) | prostřednictvím jasných a transparentních přístupových a výstupních kritérií, a to i na základě otevřených výzev, zajistí a podporují jejich otevřenost potenciálním novým partnerským organizacím v celé Unii, které představují pro příslušné partnerství přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

b)

prostřednictvím jasných a transparentních přístupových a výstupních kritérií, a to i na základě otevřených výzev, zajistí a podporují jejich otevřenost potenciálním novým partnerským organizacím v celé Unii, které představují pro příslušné partnerství přidanou hodnotu;

| c) | stanovují vnitřní pravidla, včetně kodexů chování, která zajistí jejich fungování otevřeným a transparentním způsobem; |
| --- | --- |

c)

stanovují vnitřní pravidla, včetně kodexů chování, která zajistí jejich fungování otevřeným a transparentním způsobem;

| d) | stanovují a realizují plány své činnosti; |
| --- | --- |

d)

stanovují a realizují plány své činnosti;

| e) | stanovují a provádějí strategie pro dosažení finanční udržitelnosti. |
| --- | --- |

e)

stanovují a provádějí strategie pro dosažení finanční udržitelnosti.

3.   Znalostní a inovační společenství mohou přijmout opatření a iniciativy, jejichž cílem je zmírnit dopad krize způsobené onemocněním COVID-19, zejména činnosti ke zvýšení odolnosti mikropodniků, malých a středních podniků a začínajících podniků, jakož i studentů, výzkumných pracovníků a zaměstnanců.

4.   Vztah mezi EIT a každým znalostním a inovačním společenstvím se zakládá na dohodě o partnerství, grantové dohodě nebo s výhradou článku 12 na memorandu o spolupráci.

Článek 8

Pravidla pro účast a šíření výsledků

Použijí se pravidla pro účast a šíření výsledků platná pro program Horizont Evropa. Odchylně od těchto pravidel:

| a) | jsou minimální podmínky pro vytvoření znalostního a inovačního společenství stanoveny v čl. 9 odst. 3 a 4 tohoto nařízení, |
| --- | --- |

a)

jsou minimální podmínky pro vytvoření znalostního a inovačního společenství stanoveny v čl. 9 odst. 3 a 4 tohoto nařízení,

| b) | na činnosti znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou se mohou ve vhodných případech použít zvláštní pravidla týkající se vlastnictví, přístupových práv, využívání a šíření výsledků. |
| --- | --- |

b)

na činnosti znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou se mohou ve vhodných případech použít zvláštní pravidla týkající se vlastnictví, přístupových práv, využívání a šíření výsledků.

Článek 9

Výběr a určování znalostních a inovačních společenství

1.   EIT vybere a určí ta partnerství, jež se mají stát znalostním a inovačním společenstvím, v konkurenčním, otevřeném a transparentním řízení. Použijí se podmínky a kritéria stanovené v nařízení (EU) 2021/695, zejména v čl. 28 odst. 3 uvedeného nařízení, a kritéria pro výběr evropských partnerství. Správní rada může tato kritéria dále specifikovat tím, že přijme a zveřejní kritéria pro výběr znalostních a inovačních společenství na základě zásad excelence a významu pro inovace při řešení globálních výzev a plnění politických priorit Unie.

2.   EIT zahájí výběr a určení znalostních a inovačních společenství v souladu s prioritními oblastmi a harmonogramem stanovenými ve strategickém programu inovací, přičemž zohlední priority stanovené při strategickém plánování programu Horizont Evropa.

3.   Minimální podmínkou pro vytvoření znalostního a inovačního společenství je účast alespoň tří nezávislých partnerských organizací, které zahrnují alespoň jednu vysokoškolskou instituci, jednu výzkumnou organizaci a jeden soukromý podnik a které jsou usazeny alespoň ve třech různých členských státech.

4.   Kromě splnění podmínek stanovených v odstavci 3 musí být alespoň dvě třetiny partnerských organizací tvořících znalostní a inovační společenství usazeny v členských státech.

5.   EIT ještě před zahájením procesu výběru nových znalostních a inovačních společenství přijme a zveřejní kritéria a postupy pro financování, monitorování a hodnocení činností znalostních a inovačních společenství. EIT o těchto kritériích a postupech ihned informuje skupinu zástupců členských států a Evropský parlament.

Článek 10

Zásady hodnocení a monitorování znalostních a inovačních společenství

EIT na základě ukazatelů a ustanovení o monitorování stanovených mimo jiné v nařízení (EU) 2021/695 a ve strategickém programu inovací a v úzké spolupráci s Komisí zajišťuje průběžné monitorování a pravidelné externí hodnocení výstupů, výsledků a dopadu každého znalostního a inovačního společenství, včetně pokroku znalostních a inovačních společenství při zajišťování finanční udržitelnosti, nákladové efektivity a otevřenosti vůči novým členům.

Výsledky tohoto monitorování a hodnocení se předkládají Evropskému parlamentu a Radě a zveřejňují se.

Článek 11

Trvání, prodloužení platnosti a ukončení dohody o partnerství

1.   Odchylně od čl. 130 odst. 4 písm. c) finančního nařízení může EIT se znalostním a inovačním společenstvím sjednat dohodu o partnerství na počáteční období sedmi let.

2.   Na základě průběžného monitorování znalostních a inovačních společenství v souladu s článkem 10 provádí EIT pod dohledem správní rady průběžná hodnocení výkonnosti a činnostech těchto společenství, která se vztahují na první tři roky platnosti dohody o partnerství.

V případě prodloužení platnosti dohody o partnerství provádí EIT průběžná hodnocení, která se vztahují na první tři roky po tomto prodloužení.

Správní rada tato průběžná hodnocení zveřejní.

3.   Před uplynutím sedmiletého období uvedeného v odstavci 1 provádí EIT pod dohledem správní rady a za podpory nezávislých externích odborníků souhrnná posouzení výkonnosti a činností znalostních a inovačních společenství.

4.   Po konzultaci se skupinou zástupců členských států může správní rada prodloužit dohodu o partnerství na další období v délce až sedmi let nebo ukončit vyplácení finančního příspěvku od EIT a dohodu o partnerství se znalostním a inovačním společenstvím neprodloužit na základě:

| a) | výsledku průběžného hodnocení uvedeného v odst. 2 prvním pododstavci a |
| --- | --- |

a)

výsledku průběžného hodnocení uvedeného v odst. 2 prvním pododstavci a

| b) | výsledku souhrnného posouzení uvedeného v odstavci 3. |
| --- | --- |

b)

výsledku souhrnného posouzení uvedeného v odstavci 3.

EIT o tom před prodloužením sedmiletého období uvedeného v odstavci 1 informuje Evropský parlament a Radu.

5.   Při rozhodování o prodloužení platnosti dohody o partnerství se znalostním a inovačním společenstvím podle odstavce 4 přihlíží správní rada ke kritériím pro provádění, monitorování a hodnocení evropských partnerství stanoveným v nařízení (EU) 2021/695, a pokud jde o znalostní a inovační společenství, k:

| a) | jejich významu s ohledem na globální výzvy, kterým Unie čelí; |
| --- | --- |

a)

jejich významu s ohledem na globální výzvy, kterým Unie čelí;

| b) | jejich unijní přidané hodnotě a významu pro cíle EIT; |
| --- | --- |

b)

jejich unijní přidané hodnotě a významu pro cíle EIT;

| c) | dosažení jejich cílů; |
| --- | --- |

c)

dosažení jejich cílů;

| d) | jejich úsilí o koordinaci činností s dalšími relevantními výzkumnými a inovačními iniciativami; |
| --- | --- |

d)

jejich úsilí o koordinaci činností s dalšími relevantními výzkumnými a inovačními iniciativami;

| e) | jejich schopnosti zajistit otevřenost vůči novým členům; |
| --- | --- |

e)

jejich schopnosti zajistit otevřenost vůči novým členům;

| f) | jejich výsledkům, pokud jde o přilákání nových členů z celé Unie; |
| --- | --- |

f)

jejich výsledkům, pokud jde o přilákání nových členů z celé Unie;

| g) | jejich dodržování zásad řádné správy; |
| --- | --- |

g)

jejich dodržování zásad řádné správy;

| h) | jejich úsilí a výsledkům při navrhování a uplatňování genderově vyvážených opatření a činností a |
| --- | --- |

h)

jejich úsilí a výsledkům při navrhování a uplatňování genderově vyvážených opatření a činností a

| i) | jejich schopnosti vybudovat udržitelný inovační ekosystém a k dosažené míře finanční udržitelnosti. |
| --- | --- |

i)

jejich schopnosti vybudovat udržitelný inovační ekosystém a k dosažené míře finanční udržitelnosti.

6.   Nevykazuje-li průběžné monitorování, průběžné hodnocení nebo souhrnné posouzení znalostního a inovačního společenství uvedené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku dostatečný pokrok v oblastech uvedených v článku 10 nebo dostatečnou unijní přidanou hodnotu, přijme správní rada vhodná nápravná opatření, včetně snížení, úpravy nebo odnětí finančního příspěvku EIT nebo ukončení dohody o partnerství.

7.   Před skončením platnosti dohody o partnerství provede EIT pod dohledem správní rady závěrečné hodnocení výkonnosti a činností daného znalostního a inovačního společenství. Je-li výsledek závěrečného hodnocení před skončením platnosti dohody o partnerství příznivý, může EIT uzavřít se znalostním a inovačním společenstvím memorandum o spolupráci.

Článek 12

Memorandum o spolupráci

1.   Správní rada stanoví dobu trvání, obsah a strukturu memoranda o spolupráci při zohlednění výsledků podrobné nezávislé studie. V rámci této studie se posoudí úsilí znalostního a inovačního společenství o dosažení finanční udržitelnosti, vytvořené příjmy a finanční výhled znalostního a inovačního společenství. Kromě toho se v rámci tohoto posouzení zjišťuje, zda by mohlo být pokračování některých činností ohroženo nedostatkem zdrojů.

2.   Memorandum o spolupráci zahrnuje:

| a) | práva a povinnosti spojené s pokračováním činností znalostního trojúhelníku a s údržbou ekosystému a sítě znalostních a inovačních společenství; |
| --- | --- |

a)

práva a povinnosti spojené s pokračováním činností znalostního trojúhelníku a s údržbou ekosystému a sítě znalostních a inovačních společenství;

| b) | podmínky používání označení EIT a účasti na cenách EIT a dalších iniciativách pořádaných EIT; |
| --- | --- |

b)

podmínky používání označení EIT a účasti na cenách EIT a dalších iniciativách pořádaných EIT;

| c) | podmínky účasti na činnostech souvisejících s vysokoškolským vzděláváním a odbornou přípravou včetně používání označení EIT pro programy vzdělávání a odborné přípravy a vztahů se společenstvím absolventů EIT; |
| --- | --- |

c)

podmínky účasti na činnostech souvisejících s vysokoškolským vzděláváním a odbornou přípravou včetně používání označení EIT pro programy vzdělávání a odborné přípravy a vztahů se společenstvím absolventů EIT;

| d) | podmínky účasti na soutěžních výzvách EIT k předkládání návrhů na některé zvláštní činnosti, včetně činností napříč znalostními a inovačními společenstvími a sdílených služeb; |
| --- | --- |

d)

podmínky účasti na soutěžních výzvách EIT k předkládání návrhů na některé zvláštní činnosti, včetně činností napříč znalostními a inovačními společenstvími a sdílených služeb;

| e) | podmínky dodatečné podpory od EIT pro činnosti týkající se nadnárodní spolupráce středisek společného umístění s vysokou unijní přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

e)

podmínky dodatečné podpory od EIT pro činnosti týkající se nadnárodní spolupráce středisek společného umístění s vysokou unijní přidanou hodnotou.

3.   Nedojde-li k uzavření memoranda o spolupráci, nesmějí znalostní a inovační společenství používat pro své činnosti označení EIT.

Článek 13

Tituly a diplomy

1.   Tituly a diplomy související s činnostmi v rámci vysokoškolského vzdělávání uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. c) udělují zúčastněné vysokoškolské instituce a poskytovatelé odborného vzdělávání a přípravy v souladu s vnitrostátními pravidly a akreditačními postupy. Dohody o partnerství, grantové dohody a memoranda o spolupráci mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími stanoví, že tyto tituly a diplomy mohou být rovněž označovány jako tituly a diplomy EIT.

2.   EIT podporuje zúčastněné vysokoškolské instituce a poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy při:

| a) | udělování společných nebo několikanásobných titulů a diplomů, které odrážejí integrovanou povahu znalostních a inovačních společenství a které může udělovat vysokoškolská instituce nebo poskytovatel odborného vzdělávání a přípravy i samostatně; |
| --- | --- |

a)

udělování společných nebo několikanásobných titulů a diplomů, které odrážejí integrovanou povahu znalostních a inovačních společenství a které může udělovat vysokoškolská instituce nebo poskytovatel odborného vzdělávání a přípravy i samostatně;

| b) | šíření osvědčených postupů v horizontálních otázkách; |
| --- | --- |

b)

šíření osvědčených postupů v horizontálních otázkách;

| c) | propagaci a zviditelňování označení EIT v rámci jejich odborné přípravy a diplomů; |
| --- | --- |

c)

propagaci a zviditelňování označení EIT v rámci jejich odborné přípravy a diplomů;

| d) | rozvíjení různých strategií s cílem prosazovat účinnou spolupráci s inovačními ekosystémy a podniky a podporovat podnikatelské myšlení; |
| --- | --- |

d)

rozvíjení různých strategií s cílem prosazovat účinnou spolupráci s inovačními ekosystémy a podniky a podporovat podnikatelské myšlení;

| e) | vytváření programů zaměřených na celoživotní učení a certifikaci; |
| --- | --- |

e)

vytváření programů zaměřených na celoživotní učení a certifikaci;

| f) | věnování zvláštní pozornosti genderové vyváženosti a genderově vyváženým přístupům, zejména v oblastech, kde jsou ženy stále nedostatečně zastoupeny, jako jsou informační a komunikační technologie, věda, technologie, inženýrství a matematika; |
| --- | --- |

f)

věnování zvláštní pozornosti genderové vyváženosti a genderově vyváženým přístupům, zejména v oblastech, kde jsou ženy stále nedostatečně zastoupeny, jako jsou informační a komunikační technologie, věda, technologie, inženýrství a matematika;

| g) | zohledňování:






  i) | opatření Unie učiněných v souladu s články 165 a 166 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- | --- |

g)

zohledňování:

i)

opatření Unie učiněných v souladu s články 165 a 166 Smlouvy o fungování EU;

| ii) | opatření učiněných v souvislosti s evropským prostorem vysokoškolského vzdělávání. |
| --- | --- |

ii)

opatření učiněných v souvislosti s evropským prostorem vysokoškolského vzdělávání.

Článek 14

Operační nezávislost EIT a soulad s činností na úrovni Unie nebo členských států nebo na mezivládní úrovni

1.   EIT vykonává své činnosti nezávisle na vnitrostátních orgánech a vnějších tlacích, přičemž pomocí koordinace zajišťuje, aby byly tyto činnosti v souladu s dalšími činnostmi a nástroji, jež mají být prováděny na úrovni Unie, zejména ve vysokoškolském vzdělávání, výzkumu a inovacích.

2.   EIT rovněž usiluje o synergie a doplňkovost tím, že řádně zohledňuje politiky a iniciativy na regionální, celostátní a mezivládní úrovni s cílem využít osvědčených postupů, zavedených koncepcí a stávajících zdrojů.

Komise poskytuje EIT nezbytnou podporu při zajišťování vhodných synergií a doplňkovosti s dalšími činnostmi vykonávanými podle nařízení (EU) 2021/695 i s ostatními iniciativami a programy Unie, aniž by docházelo ke zdvojování činností.

Komise poskytuje EIT doporučení o tom, jak snížit administrativní zátěž znalostních a inovačních společenství.

Článek 15

Právní postavení

1.   EIT je subjektem Unie a má právní subjektivitu. V každém členském státě má nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, jakou jeho vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý nebo nemovitý majetek a vystupovat před soudem.

2.   Na EIT se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU.

Článek 16

Odpovědnost

1.   EIT nese výhradní odpovědnost za plnění svých povinností.

2.   Smluvní odpovědnost EIT se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou smlouvu.

Soudní dvůr Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky obsažené ve smlouvách uzavřených EIT.

3.   V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí EIT v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu, kterou způsobí EIT sám nebo jeho zaměstnanci při plnění svých povinností.

Pravomoc rozhodovat ve sporech týkajících se náhrady takto způsobené škody má Soudní dvůr.

4.   Všechny platby EIT k pokrytí odpovědnosti uvedené v odstavcích 2 a 3 a náklady a výdaje vzniklé v této souvislosti se považují za výdaje EIT a jsou hrazeny z jeho zdrojů.

5.   V souladu s články 263 a 265 Smlouvy o fungování EU má Soudní dvůr pravomoc rozhodovat o žalobách podaných proti EIT.

Článek 17

Transparentnost a přístup k dokumentům

1.   EIT a znalostní a inovační společenství zajistí při provádění svých činností vysokou úroveň transparentnosti. EIT a znalostní a inovační společenství zřídí především přístupné bezplatné internetové stránky, kde budou poskytovány informace o jejich činnostech a o příležitostech, které nabízejí, zejména o otevřených výzvách.

2.   EIT a znalostní a inovační společenství zpřístupní podrobné informace o výzvách k podávání návrhů, které vydají, včetně informací o postupech při hodnocení těchto nabídek a výsledcích těchto výzev. Tyto informace se v souladu s nařízením (EU) 2021/695 zpřístupní včas a vyhledatelným a sledovatelným způsobem v příslušných společných internetových databázích výzkumných a inovačních projektů financovaných Unií.

3.   Před vydáním výzvy k podávání návrhů pro výběr znalostních a inovačních společenství zveřejní EIT svůj jednací řád, své zvláštní finanční předpisy podle čl. 23 odst. 1 a kritéria pro výběr znalostních a inovačních společenství uvedená v článku 9.

4.   EIT bezodkladně zveřejňuje svůj jednotný programový dokument, jakož i konsolidovanou výroční zprávu o činnosti uvedenou v článku 19.

5.   Aniž jsou dotčeny odstavce 6 a 7, nesděluje EIT třetím osobám důvěrné informace, které obdrží a u nichž je požadováno a odůvodněno důvěrné zacházení.

6.   Na členy orgánů EIT se vztahuje povinnost nevyzrazovat informace podle článku 339 Smlouvy o fungování EU.

Na informace shromážděné EIT v souladu s tímto nařízením se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (11).

7.   Na dokumenty, které má EIT v držení, se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (12).

8.   Na EIT se vztahuje nařízení Rady č. 1 (13). Překladatelské služby nezbytné pro fungování EIT poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie, zřízené nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (14).

Článek 18

Financování znalostních a inovačních společenství

1.   Znalostní a inovační společenství jsou financována zejména z těchto zdrojů:

| a) | příspěvků od partnerských organizací, které představují podstatný zdroj financování; |
| --- | --- |

a)

příspěvků od partnerských organizací, které představují podstatný zdroj financování;

| b) | dobrovolných příspěvků od členských států, přidružených zemí nebo jiných třetích zemí či jejich veřejných orgánů; |
| --- | --- |

b)

dobrovolných příspěvků od členských států, přidružených zemí nebo jiných třetích zemí či jejich veřejných orgánů;

| c) | příspěvků od mezinárodních subjektů nebo institucí; |
| --- | --- |

c)

příspěvků od mezinárodních subjektů nebo institucí;

| d) | příjmů z vlastních aktiv a z vlastní činnosti a poplatků z práv duševního vlastnictví znalostních a inovačních společenství; |
| --- | --- |

d)

příjmů z vlastních aktiv a z vlastní činnosti a poplatků z práv duševního vlastnictví znalostních a inovačních společenství;

| e) | kapitálových dotací; |
| --- | --- |

e)

kapitálových dotací;

| f) | odkazů, darů nebo příspěvků od jednotlivců, institucí, nadací nebo jiných subjektů zřízených podle vnitrostátního práva; |
| --- | --- |

f)

odkazů, darů nebo příspěvků od jednotlivců, institucí, nadací nebo jiných subjektů zřízených podle vnitrostátního práva;

| g) | finančních příspěvků od EIT; |
| --- | --- |

g)

finančních příspěvků od EIT;

| h) | finančních nástrojů, včetně těch, které jsou financovány ze souhrnného rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

h)

finančních nástrojů, včetně těch, které jsou financovány ze souhrnného rozpočtu Unie.

2.   Podmínky pro přístup k finančnímu příspěvku EIT se stanoví ve finančních předpisech EIT uvedených v čl. 23 odst. 1.

3.   Rozpočtové závazky na činnosti, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek po dobu několika let s výhradou odpovídajícího monitorování odhadovaných finančních potřeb znalostních a inovačních společenství, které budou určovány na ročním základě.

4.   Finanční příspěvek EIT pro znalostní a inovační společenství může v počátečních fázích jejich životního cyklu pokrývat až 100 % celkových způsobilých nákladů na činnosti těchto společenství s přidanou hodnotou. Tento příspěvek se v průběhu času postupně snižuje v souladu s mírami financování stanovenými ve strategickém programu inovací.

5.   Znalostní a inovační společenství a jejich partnerské organizace mohou požádat o finanční prostředky Unie, zejména v rámci programů a fondů Unie, v souladu s příslušnými předpisy. Tyto prostředky nesmějí pokrývat náklady, které jsou již financovány v rámci jiného programu Unie.

6.   Příspěvky od partnerských organizací na financování znalostních a inovačních společenství se určí v souladu s mírami financování uvedenými v odstavci 4 a odrážejí strategii znalostních a inovačních společenství pro dosažení finanční udržitelnosti.

7.   EIT vytvoří za účelem poskytnutí finančního příspěvku znalostním a inovačním společenstvím mechanismus přidělování založený na výkonnosti. Tento mechanismus zahrne v souladu s článkem 10 a podle strategického programu inovací posuzování plánů činnosti a výkonnosti znalostních a inovačních společenství na základě výsledků zjištěných v rámci průběžného monitorování.

Článek 19

Programování a podávání zpráv

1.   EIT přijme jednotný programový dokument vycházející ze strategického programu inovací v souladu se svými finančními předpisy uvedenými v čl. 23 odst. 1, který obsahuje:

| a) | prohlášení o hlavních prioritách a plánovaných iniciativách EIT a znalostních a inovačních společenství; |
| --- | --- |

a)

prohlášení o hlavních prioritách a plánovaných iniciativách EIT a znalostních a inovačních společenství;

| b) | odhad finančních potřeb a zdrojů; |
| --- | --- |

b)

odhad finančních potřeb a zdrojů;

| c) | odhad personálních potřeb vyplývajících z nových úkolů; |
| --- | --- |

c)

odhad personálních potřeb vyplývajících z nových úkolů;

| d) | vhodné kvalitativní a kvantitativní metody, nástroje a ukazatele pro monitorování činností EIT a znalostních a inovačních společenství při uplatnění přístupu zaměřeného na dopady a na výkonnost; |
| --- | --- |

d)

vhodné kvalitativní a kvantitativní metody, nástroje a ukazatele pro monitorování činností EIT a znalostních a inovačních společenství při uplatnění přístupu zaměřeného na dopady a na výkonnost;

| e) | další složky, jak jsou stanoveny v jeho finančních předpisech. |
| --- | --- |

e)

další složky, jak jsou stanoveny v jeho finančních předpisech.

2.   EIT přijme konsolidovanou výroční zprávu o činnosti, která zahrnuje komplexní informace o činnostech EIT a znalostních a inovačních společenství provedených v průběhu předchozího kalendářního roku a o příspěvku EIT k cílům programu Horizont Evropa a k politikám a cílům Unie v oblasti inovací, výzkumu a vzdělávání. Tato zpráva hodnotí rovněž výsledky s ohledem na stanovené cíle, ukazatele a harmonogram, rizika spojená s prováděnými činnostmi, využívání zdrojů, včetně svého přispění k dosažení cíle začleňování oblasti klimatu podle nařízení (EU) 2021/695 členěného podle znalostních a inovačních společenství, a celkovou činnost EIT. Konsolidovaná výroční zpráva o činnosti obsahuje další komplexní informace v souladu s finančními předpisy EIT.

Do 29. května 2022 a poté každý rok předkládá ředitel konsolidovanou výroční zprávu o činnosti příslušným výborům Evropského parlamentu.

Článek 20

Monitorování a hodnocení EIT

1.   EIT zajišťuje průběžné a soustavné monitorování a pravidelné nezávislé hodnocení svých činností, včetně činností řízených prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, v souladu se svými finančními předpisy, s cílem dosáhnout nejkvalitnějších výsledků, vědecké excelence a nejúčinnějšího využívání zdrojů. Výsledky monitorování a hodnocení se zveřejňují.

2.   Komise za pomoci nezávislých externích odborníků a s přihlédnutím k názorům zúčastněných stran včas provede průběžné a závěrečné hodnocení EIT a znalostních a inovačních společenství. Tato hodnocení jsou podkladem pro hodnocení programu Horizont Evropa stanovená v článku 52 nařízení (EU) 2021/695.

Tato hodnocení přezkoumají, jak EIT plní své poslání a cíle, a týkají se všech činností EIT a znalostních a inovačních společenství. Posuzují také unijní přidanou hodnotu EIT, dopad v celé Unii i dopad činností v rámci regionálních inovačních programů, otevřenost, účelnost, účinnost a význam činností EIT a jejich soulad a doplňkovost s relevantními unijními a vnitrostátními politikami, včetně synergií s jinými částmi programu Horizont Evropa, zejména s dalšími evropskými partnerstvími a misemi a s ERI.

Průběžné hodnocení rovněž posoudí mimo jiné výsledky a dopady pilotní iniciativy ve vysokoškolském vzdělávání, účinnost strategií finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství a spolupráci mezi EIT a prováděcími subjekty v rámci pilíře III „Inovativní Evropa“ programu Horizont Evropa. V tomto ohledu hodnocení EIT slouží jako podklad pro hodnocení programu Horizont Evropa rovněž s ohledem na systematické posuzování pilíře III „Inovativní Evropa“ programu Horizont Evropa, zejména pokud jde o jednotné kontaktní místo pro inovace.

3.   Komise může s pomocí nezávislých externích odborníků vybraných transparentním postupem provádět další hodnocení témat či oblastí strategického významu a sledovat tak pokrok, kterého EIT dosáhl při plnění stanovených cílů, určit faktory, které přispívají k provádění činností, a určit osvědčené postupy. Při provádění uvedených dalších hodnocení vezme Komise plně v úvahu administrativní zátěž pro EIT a znalostní a inovační společenství.

4.   Komise sdělí výsledky hodnocení doplněné o své připomínky Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Správní rada nálezy hodnocení náležitě zohlední při provádění programů a činností EIT.

Článek 21

Rozpočet EIT

1.   Příjmy EIT se skládají z příspěvku Unie. Příjmy EIT mohou rovněž zahrnovat příspěvky z jiných soukromých a veřejných zdrojů.

Příspěvek Unie se poskytuje prostřednictvím finančního příspěvku z programu Horizont Evropa ve výši 2 726 000 000 EUR v běžných cenách s dodatečnou částkou ve výši 210 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na období 2021–2027.

EIT může obdržet dodatečné finanční zdroje z jiných programů Unie.

2.   Finanční příspěvek EIT do znalostních a inovačních společenství se poskytuje z příspěvku Unie uvedeného v odstavci 1.

Článek 22

Příprava a přijetí ročního rozpočtu

1.   Obsah a struktura rozpočtu EIT se stanoví v souladu s jeho finančními předpisy. Výdaje EIT zahrnují odměňování zaměstnanců, správní náklady a náklady na infrastrukturu a provozní výdaje. Správní výdaje musí být co nejnižší. Rozpočet EIT musí být vyrovnaný co do příjmů a výdajů.

2.   Ředitel vypracuje návrh odhadu příjmů a výdajů EIT na následující rozpočtový rok a předloží jej správní radě.

3.   Správní rada přijme návrh odhadu příjmů a výdajů EIT společně s návrhem plánu pracovních míst a předloží je jako součást jednotného programového dokumentu do dne stanoveného ve finančních předpisech EIT Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.

4.   Správní rada přijme rozpočet EIT. Rozpočet EIT se stává konečným po přijetí souhrnného rozpočtu Unie s konečnou platností. V případě potřeby se náležitě upraví.

5.   Pokud správní rada hodlá uskutečnit jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování rozpočtu EIT, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov, oznámí svůj záměr co nejdříve rozpočtovému orgánu. Informuje o tom Komisi.

6.   Případné významné změny rozpočtu EIT se provedou stejným postupem.

Článek 23

Plnění a kontrola rozpočtu

1.   EIT přijme své finanční předpisy v souladu s čl. 70 odst. 3 finančního nařízení. Náležitým způsobem se zohlední potřeba zajistit dostatečnou operační pružnost, aby EIT mohl dosáhnout svých cílů a získat a udržet partnery ze soukromého sektoru.

2.   Finanční příspěvek pro EIT z programu Horizont Evropa a z jiných programů Unie se provádí v souladu s pravidly uvedených programů.

3.   Rozpočet EIT plní ředitel.

4.   Účty EIT jsou konsolidovány s účty Komise.

Článek 24

Ochrana finančních zájmů Unie

1.   Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/201 (15) se v zájmu boje proti podvodům, korupci a jiným protiprávním aktům vztahuje na EIT.

2.   EIT přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (16). Správní rada toto přistoupení schválí a přijme nezbytná opatření za účelem pomoci OLAFu při provádění vnitřního vyšetřování.

3.   Všechna rozhodnutí, která EIT přijme, a všechny dohody o partnerství nebo grantové dohody, které uzavře, musí výslovně uvádět, že OLAF a Účetní dvůr mohou na místě provádět kontroly dokladů dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie, a to i v prostorách konečných příjemců.

Článek 25

Zrušení EIT

Případné zrušení EIT proběhne pod dohledem Komise a v souladu s příslušnými právními předpisy. Dohody o partnerství nebo grantové dohody se znalostními a inovačními společenstvími pro to musí obsahovat vhodná ustanovení.

Článek 26

Přezkum

Do 31. prosince 2026 předloží Komise na základě výsledků hodnocení podle čl. 20 odst. 2 a 3 případné návrhy na změnu tohoto nařízení, které bude považovat za nezbytné, zejména ve vztahu k poslání a cílům EIT stanoveným v článku 3 a s ohledem na prodloužení platnosti rozpočtu EIT na dobu přesahující období uvedené v článcích 3 a 21, v souladu s příslušným rámcovým programem Unie pro výzkum a inovace.

Článek 27

Zrušení

Nařízení (ES) č. 294/2008 se zrušuje s účinkem ode dne 28. května 2021, s výjimkou svých článků 3 a 5, čl. 6 odst. 1 a článků 7, 14, 17 a 19, které se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.

Článek 28

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Články 3, 4 a 6, čl. 7 odst. 1 a 3 a články 8, 9, 18 a 21 se použijí ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. května 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předsedkyně

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 69.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 27. dubna 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2021.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1).

3

(4)  Viz příloha II.

4

(5)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst L 170, 12.5.2021, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 22).

9

(10)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/715 ze dne 18. prosince 2018 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty zřízené podle SFEU a Smlouvy o Euratomu a uvedené v článku 70 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (Úř. věst. L 122, 10.5.2019, s. 1).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

12

(13)  Nařízení Rady č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. L 17, 6.10.1958, s. 385).

13

(14)  Nařízení Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (Úř. věst. L 314, 7.12.1994, s. 1).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  
  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

16

---

PŘÍLOHA I

STANOVY EVROPSKÉHO INOVAČNÍHO A TECHNOLOGICKÉHO INSTITUTU

ODDÍL 1

SLOŽENÍ SPRÁVNÍ RADY

| 1. | Správní rada se skládá z 15 členů, kteří jsou jmenováni Komisí transparentním způsobem a zajišťují vyvážený poměr zkušeností z vysokoškolského vzdělávání, výzkumu, inovací nebo podnikání. Toto jmenování musí být provedeno na základě otevřené výzvy k vyjádření zájmu. Funkční období členů správní rady činí čtyři roky. Komise může uvedené funkční období na návrh správní rady jednou prodloužit o dva roky.
  Při jmenování členů správní rady Komise vynaloží veškeré úsilí k zajištění vyváženého zastoupení osob se zkušeností z vysokoškolského vzdělávání (včetně odborného vzdělávání a přípravy), výzkumu, inovací a podnikání, jakož i genderově a zeměpisně vyváženého zastoupení a uznání vysokoškolského vzdělání, výzkumného a inovačního prostředí v celé Unii.
  Je-li to nutné, předloží správní rada Komisi užší seznam uchazečů pro účely jmenování člena nebo členů. Uchazeči uvedení na užším seznamu se vyberou na základě výsledků transparentního a otevřeného řízení, které zahájí EIT.
  Komise člena nebo členy jmenuje postupem uvedeným v prvním, druhém a třetím odstavci a uvědomí Evropský parlament a Radu o průběhu výběrového řízení a konečném jmenování tohoto člena nebo členů správní rady.
  Nemůže-li některý člen své funkční období dokončit, je na zbytek jeho funkčního období jmenován náhradník postupem uvedeným v prvním, druhém a třetím odstavci s cílem dokončit funkční období člena, který svou funkci nemůže vykonávat. Náhradník, který byl ve funkci po dobu kratší než dva roky, muže být Komisí na žádost správní rady jmenován opětovně na období dalších čtyř let.
  Komise jmenuje tři další členy správní rady, aby se dosáhlo počtu 15 osob, a to do 29. listopadu 2022. Členové správní rady jmenovaní před 28. květnem 2021 dokončí své funkční období, jež nelze prodloužit.
  Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, a zejména v zájmu zachování integrity správní rady, může Komise z vlastní iniciativy ukončit funkční období člena správní rady. |
| --- | --- |

1.

Při jmenování členů správní rady Komise vynaloží veškeré úsilí k zajištění vyváženého zastoupení osob se zkušeností z vysokoškolského vzdělávání (včetně odborného vzdělávání a přípravy), výzkumu, inovací a podnikání, jakož i genderově a zeměpisně vyváženého zastoupení a uznání vysokoškolského vzdělání, výzkumného a inovačního prostředí v celé Unii.

Je-li to nutné, předloží správní rada Komisi užší seznam uchazečů pro účely jmenování člena nebo členů. Uchazeči uvedení na užším seznamu se vyberou na základě výsledků transparentního a otevřeného řízení, které zahájí EIT.

Komise člena nebo členy jmenuje postupem uvedeným v prvním, druhém a třetím odstavci a uvědomí Evropský parlament a Radu o průběhu výběrového řízení a konečném jmenování tohoto člena nebo členů správní rady.

Nemůže-li některý člen své funkční období dokončit, je na zbytek jeho funkčního období jmenován náhradník postupem uvedeným v prvním, druhém a třetím odstavci s cílem dokončit funkční období člena, který svou funkci nemůže vykonávat. Náhradník, který byl ve funkci po dobu kratší než dva roky, muže být Komisí na žádost správní rady jmenován opětovně na období dalších čtyř let.

Komise jmenuje tři další členy správní rady, aby se dosáhlo počtu 15 osob, a to do 29. listopadu 2022. Členové správní rady jmenovaní před 28. květnem 2021 dokončí své funkční období, jež nelze prodloužit.

Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, a zejména v zájmu zachování integrity správní rady, může Komise z vlastní iniciativy ukončit funkční období člena správní rady.

| 2. | Členové správní rady jednají v zájmu EIT a nezávislým a transparentním způsobem zajišťují jeho poslání a cíle, identitu, autonomii a soudržnost. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Správní rada může přizvat člena výboru ERI nebo jiné zúčastněné strany, aby se jejích zasedání zúčastnili jako pozorovatelé. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Správní rada při výkonu svých povinností jedná pod dohledem Komise, pokud jde o uskutečňování poslání a cílů EIT uvedených v článku 3. |
| --- | --- |

4.

ODDÍL 2

POVINNOSTI SPRÁVNÍ RADY

| 1. | Správní rada při výkonu svých povinností spočívajících v řízení a monitorování činností EIT a znalostních a inovačních společenství přijímá strategická rozhodnutí. Zejména pak:






  a) | po konzultaci se stávajícími znalostními a inovačními společenstvími a po zohlednění jejich stanovisek přijímá příspěvek k návrhu strategického programu inovací, který vypracovala Komise, a zveřejní jej; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

po konzultaci se stávajícími znalostními a inovačními společenstvími a po zohlednění jejich stanovisek přijímá příspěvek k návrhu strategického programu inovací, který vypracovala Komise, a zveřejní jej;

| b) | přijímá jednotný programový dokument, rozpočet, roční účetní závěrku a rozvahu a konsolidovanou výroční zprávu o činnosti; |
| --- | --- |

b)

přijímá jednotný programový dokument, rozpočet, roční účetní závěrku a rozvahu a konsolidovanou výroční zprávu o činnosti;

| c) | přijímá spolehlivá kritéria a jasné a transparentní postupy pro financování znalostních a inovačních společenství založené na výkonnosti, včetně rozhodnutí o maximálním přídělu finančního příspěvku z EIT znalostním a inovačním společenstvím, s cílem provádět příslušný plán činnosti znalostního a inovačního společenství a naplňovat cíle stanovené ve strategickém programu inovací v souladu s článkem 10, při zohlednění požadavků stanovených v čl. 11 odst. 4 a 5, včetně pokroku znalostních a inovačních společenství při dosahování finanční udržitelnosti; |
| --- | --- |

c)

přijímá spolehlivá kritéria a jasné a transparentní postupy pro financování znalostních a inovačních společenství založené na výkonnosti, včetně rozhodnutí o maximálním přídělu finančního příspěvku z EIT znalostním a inovačním společenstvím, s cílem provádět příslušný plán činnosti znalostního a inovačního společenství a naplňovat cíle stanovené ve strategickém programu inovací v souladu s článkem 10, při zohlednění požadavků stanovených v čl. 11 odst. 4 a 5, včetně pokroku znalostních a inovačních společenství při dosahování finanční udržitelnosti;

| d) | v souladu s článkem 9 a se strategickým programem inovací rozhoduje o výběrovém řízení znalostních a inovačních společenství; |
| --- | --- |

d)

v souladu s článkem 9 a se strategickým programem inovací rozhoduje o výběrovém řízení znalostních a inovačních společenství;

| e) | vybírá a určuje partnerství jakožto znalostní a inovační společenství v souladu s podmínkami a kritérii stanovenými v článku 9 a ve vhodných případech toto určení ruší; |
| --- | --- |

e)

vybírá a určuje partnerství jakožto znalostní a inovační společenství v souladu s podmínkami a kritérii stanovenými v článku 9 a ve vhodných případech toto určení ruší;

| f) | zmocňuje ředitele k přípravě, sjednávání a uzavírání dohod o partnerství a grantových dohod se znalostními a inovačními společenstvími; |
| --- | --- |

f)

zmocňuje ředitele k přípravě, sjednávání a uzavírání dohod o partnerství a grantových dohod se znalostními a inovačními společenstvími;

| g) | určuje dobu trvání, obsah a strukturu memorand o spolupráci v souladu s článkem 12 a pověřuje a zmocňuje ředitele k přípravě a sjednávání memorand o spolupráci se znalostními a inovačními společenstvími, a po přezkoumání sjednaných memorand o spolupráci ho zmocňuje k jejich uzavírání; |
| --- | --- |

g)

určuje dobu trvání, obsah a strukturu memorand o spolupráci v souladu s článkem 12 a pověřuje a zmocňuje ředitele k přípravě a sjednávání memorand o spolupráci se znalostními a inovačními společenstvími, a po přezkoumání sjednaných memorand o spolupráci ho zmocňuje k jejich uzavírání;

| h) | zmocňuje ředitele k prodlužování platnosti dohod o partnerství se znalostními a inovačními společenstvími nad rámec stanoveného období za předpokladu, že výsledek průběžného hodnocení a souhrnného posouzení bude příznivý, jak je stanoveno ve strategickém programu inovací, a to před koncem tohoto období v souladu s články 10 a 11; |
| --- | --- |

h)

zmocňuje ředitele k prodlužování platnosti dohod o partnerství se znalostními a inovačními společenstvími nad rámec stanoveného období za předpokladu, že výsledek průběžného hodnocení a souhrnného posouzení bude příznivý, jak je stanoveno ve strategickém programu inovací, a to před koncem tohoto období v souladu s články 10 a 11;

| i) | zmocňuje ředitele k přípravě, sjednávání a uzavírání grantových dohod s jinými právními subjekty; |
| --- | --- |

i)

zmocňuje ředitele k přípravě, sjednávání a uzavírání grantových dohod s jinými právními subjekty;

| j) | přijímá účinné, efektivní, transparentní a průběžné postupy monitorování a hodnocení, včetně spolehlivého souboru ukazatelů v souladu s články 10, 11, 19 a 20, a dohlíží na jejich provádění ředitelem; |
| --- | --- |

j)

přijímá účinné, efektivní, transparentní a průběžné postupy monitorování a hodnocení, včetně spolehlivého souboru ukazatelů v souladu s články 10, 11, 19 a 20, a dohlíží na jejich provádění ředitelem;

| k) | přijímá vhodná nápravná opatření týkající se neefektivních znalostních a inovačních společenství, včetně snížení, úpravy nebo odnětí finančního příspěvku EIT znalostním a inovačním společenstvím nebo ukončení dohod o partnerství s nimi, na základě monitorování a posouzení výsledků v souladu s cíli EIT a znalostních a inovačních společenství a s články 10, 11 a 18; |
| --- | --- |

k)

přijímá vhodná nápravná opatření týkající se neefektivních znalostních a inovačních společenství, včetně snížení, úpravy nebo odnětí finančního příspěvku EIT znalostním a inovačním společenstvím nebo ukončení dohod o partnerství s nimi, na základě monitorování a posouzení výsledků v souladu s cíli EIT a znalostních a inovačních společenství a s články 10, 11 a 18;

| l) | vybízí znalostní a inovační společenství, aby přijala operační modely pro otevřenost vůči novým partnerským organizacím; |
| --- | --- |

l)

vybízí znalostní a inovační společenství, aby přijala operační modely pro otevřenost vůči novým partnerským organizacím;

| m) | v celé Unii a celosvětově propaguje EIT s cílem zvýšit jeho přitažlivost a za tímto účelem zmocňuje ředitele k podepisování memorand o porozumění s členskými státy, přidruženými zeměmi nebo jinými třetími zeměmi; |
| --- | --- |

m)

v celé Unii a celosvětově propaguje EIT s cílem zvýšit jeho přitažlivost a za tímto účelem zmocňuje ředitele k podepisování memorand o porozumění s členskými státy, přidruženými zeměmi nebo jinými třetími zeměmi;

| n) | rozhoduje o koncepci a koordinaci podpůrných činností prováděných znalostními a inovačními společenstvími s cílem rozšířit dopad EIT v celé Unii na rozvoj podnikatelské a inovační kapacity vysokoškolských institucí, jakož i poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy, kde je to vhodné, a na jejich začlenění do inovačních ekosystémů za účelem posílení začlenění znalostního trojúhelníku; |
| --- | --- |

n)

rozhoduje o koncepci a koordinaci podpůrných činností prováděných znalostními a inovačními společenstvími s cílem rozšířit dopad EIT v celé Unii na rozvoj podnikatelské a inovační kapacity vysokoškolských institucí, jakož i poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy, kde je to vhodné, a na jejich začlenění do inovačních ekosystémů za účelem posílení začlenění znalostního trojúhelníku;

| o) | podporuje vytváření synergií mezi EIT, mimo jiné prostřednictvím znalostních a inovačních společenství a rámcových programů Unie pro výzkum a inovaci, jakož i celostátních a regionálních programů financování. |
| --- | --- |

o)

podporuje vytváření synergií mezi EIT, mimo jiné prostřednictvím znalostních a inovačních společenství a rámcových programů Unie pro výzkum a inovaci, jakož i celostátních a regionálních programů financování.

| 2. | Vedle strategických rozhodnutí uvedených v bodě 1 přijímá správní rada tato procesní a provozní rozhodnutí nezbytná pro plnění svých úkolů a činností EIT. Zejména pak:






  a) | přijímá svůj jednací řád, jednací řád výkonného výboru a zvláštní finanční předpisy pro EIT; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

přijímá svůj jednací řád, jednací řád výkonného výboru a zvláštní finanční předpisy pro EIT;

| b) | pověřuje výkonný výbor určitými úkoly; |
| --- | --- |

b)

pověřuje výkonný výbor určitými úkoly;

| c) | určuje odpovídající odměny členů správní rady a výkonného výboru, které se stanoví podle obdobného odměňování v členských státech; |
| --- | --- |

c)

určuje odpovídající odměny členů správní rady a výkonného výboru, které se stanoví podle obdobného odměňování v členských státech;

| d) | přijímá otevřený a transparentní postup pro výběr členů výkonného výboru; |
| --- | --- |

d)

přijímá otevřený a transparentní postup pro výběr členů výkonného výboru;

| e) | jmenuje ředitele a, je-li to nutné, prodlužuje jeho funkční období nebo ho odvolává z funkce, v souladu s oddílem 5; |
| --- | --- |

e)

jmenuje ředitele a, je-li to nutné, prodlužuje jeho funkční období nebo ho odvolává z funkce, v souladu s oddílem 5;

| f) | jmenuje účetního a členy výkonného výboru; |
| --- | --- |

f)

jmenuje účetního a členy výkonného výboru;

| g) | přijímá kodex správného chování ohledně střetu zájmů; |
| --- | --- |

g)

přijímá kodex správného chování ohledně střetu zájmů;

| h) | v případě potřeby zřizuje poradní skupiny s přesně vymezeným cílem, úkoly a dobou trvání; |
| --- | --- |

h)

v případě potřeby zřizuje poradní skupiny s přesně vymezeným cílem, úkoly a dobou trvání;

| i) | zřizuje útvar interního auditu v souladu s finančními předpisy EIT; |
| --- | --- |

i)

zřizuje útvar interního auditu v souladu s finančními předpisy EIT;

| j) | rozhoduje o pracovních jazycích EIT, při zohlednění stávajících zásad vícejazyčnosti a praktických požadavků jeho činnosti; |
| --- | --- |

j)

rozhoduje o pracovních jazycích EIT, při zohlednění stávajících zásad vícejazyčnosti a praktických požadavků jeho činnosti;

| k) | jednou ročně svolává schůzi se znalostními a inovačními společenstvími na vysoké úrovni; |
| --- | --- |

k)

jednou ročně svolává schůzi se znalostními a inovačními společenstvími na vysoké úrovni;

| l) | informuje o spolupráci znalostních a inovačních společenství s dalšími evropskými partnerstvími. |
| --- | --- |

l)

informuje o spolupráci znalostních a inovačních společenství s dalšími evropskými partnerstvími.

| 3. | Správní rada přijímá rozhodnutí v souladu se služebním řádem úředníků Evropské unie a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropské unie, jak jsou stanoveny v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“), ve vztahu k zaměstnancům EIT a jejich pracovním podmínkám. Vykonává zejména tyto úkoly:






  a) | přijímá prováděcí opatření s cílem uvést služební řád a pracovní řád v účinnost v souladu s čl. 110 odst. 2 služebního řádu; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

přijímá prováděcí opatření s cílem uvést služební řád a pracovní řád v účinnost v souladu s čl. 110 odst. 2 služebního řádu;

| b) | v souladu s písmenem c) tohoto bodu vykonává ve vztahu k zaměstnancům EIT pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“); |
| --- | --- |

b)

v souladu s písmenem c) tohoto bodu vykonává ve vztahu k zaměstnancům EIT pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“);

| c) | v souladu s čl. 110 odst. 2 služebního řádu úředníků přijímá rozhodnutí založené na čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým se pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování přenášejí na ředitele a kterým se stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno, přičemž ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby; |
| --- | --- |

c)

v souladu s čl. 110 odst. 2 služebního řádu úředníků přijímá rozhodnutí založené na čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým se pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování přenášejí na ředitele a kterým se stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno, přičemž ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby;

| d) | přijímá rozhodnutí, kterým se, pokud to výjimečné okolnosti vyžadují, přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na ředitele a pravomocí jím přenesených na další osoby dočasně pozastavuje, a vykonává tyto pravomoci sama, případně je přenese na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance, než je ředitel. |
| --- | --- |

d)

přijímá rozhodnutí, kterým se, pokud to výjimečné okolnosti vyžadují, přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na ředitele a pravomocí jím přenesených na další osoby dočasně pozastavuje, a vykonává tyto pravomoci sama, případně je přenese na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance, než je ředitel.

ODDÍL 3

FUNGOVÁNÍ SPRÁVNÍ RADY

| 1. | Správní rada volí ze svých členů svého předsedu. Funkční období předsedy je dvouleté a může být jmenován jednou opětovně. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zasedání správní rady se účastní zástupce Komise, který nemá hlasovací právo, ale vyžaduje se jeho souhlas v případech uvedených v bodě 5. Tento zástupce má právo navrhovat body pořadu jednání správní rady. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zasedání správní rady se účastní ředitel, který nemá hlasovací právo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Správní rada přijímá rozhodnutí prostou většinou členů, kteří mají hlasovací právo.
  Rozhodnutí podle oddílu 2 bodu 1 písm. a), b), c), d) a n) a bodu 2 písm. e) a j), jakož i podle bodu 1 tohoto oddílu, však vyžadují dvoutřetinovou většinu všech členů správní rady, kteří mají hlasovací právo. |
| --- | --- |

4.

Rozhodnutí podle oddílu 2 bodu 1 písm. a), b), c), d) a n) a bodu 2 písm. e) a j), jakož i podle bodu 1 tohoto oddílu, však vyžadují dvoutřetinovou většinu všech členů správní rady, kteří mají hlasovací právo.

| 5. | Rozhodnutí správní rady podle oddílu 2 bodu 1 písm. c), e), g), h), j) a m), bodu 2 písm. c) a bodu 3 písm. a) vyžadují souhlas Komise, který vysloví její zástupce ve správní radě. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Správní rada si před přijetím rozhodnutí o prodloužení platnosti nebo ukončení dohod o partnerství se znalostními a inovačními společenstvími v souladu s oddílem 2 bodem 1 písm. h) a k) a o uzavření memoranda o spolupráci v souladu s oddílem 2 bodem 1 písm. g) vyžádá stanovisko skupiny zástupců členských států.
  Stanovisko uvedené v prvním odstavci není pro správní radu závazné. Vydává se bez zbytečného odkladu a v každém případě do dvou měsíců poté, co o ně bylo požádáno. |
| --- | --- |

6.

Stanovisko uvedené v prvním odstavci není pro správní radu závazné. Vydává se bez zbytečného odkladu a v každém případě do dvou měsíců poté, co o ně bylo požádáno.

| 7. | Správní rada pořádá řádná zasedání nejméně čtyřikrát ročně. Mimořádné zasedání svolává předseda z vlastního podnětu nebo na žádost nejméně jedné třetiny všech členů správní rady nebo zástupce Komise. |
| --- | --- |

7.

ODDÍL 4

VÝKONNÝ VÝBOR

| 1. | Správní radě je při plnění jejích úkolů nápomocen výkonný výbor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Výkonný výbor se skládá z pěti členů včetně předsedy správní rady, který rovněž předsedá výkonnému výboru. Čtyři členy jiné než předsedu vybírá správní rada z řad svých členů, přičemž zajistí vyvážený poměr zkušeností z vysokoškolského vzdělávání, výzkumu inovací nebo podnikání. Funkční období členů výkonného výboru je dvouleté a mohou být jmenováni jednou opětovně. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Výkonný výbor ve spolupráci s ředitelem připravuje zasedání správní rady. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Správní rada může požádat výkonný výbor, aby dohlížel nad prováděním rozhodnutí a doporučení správní rady a sledoval je. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Výkonný výbor připravuje projednání a přijetí návrhu příspěvku EIT k návrhu Komise týkajícímu se strategického programu inovací správní radou. Kromě toho výkonný výbor připravuje jednání správní rady o návrhu jednotného programového dokumentu, návrhu konsolidované výroční zprávy o činnosti, návrhu ročního rozpočtu a návrhu roční účetní závěrky a rozvahy předtím, než jsou tyto návrhy předloženy správní radě. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rozhodnutí výkonného výboru se přijímají většinou přítomných členů. Každý člen má jeden hlas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zasedání výkonného výboru se účastní zástupce Komise, který nemá hlasovací právo. Zástupce Komise má právo navrhovat body pořadu jednání výkonného výboru. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zasedání výkonného výboru se účastní ředitel, který nemá hlasovací právo. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Členové výkonného výboru jednají v zájmu EIT a nezávislým a transparentním způsobem zajišťují jeho poslání a cíle, identitu, autonomii a soudržnost. Pravidelně podávají zprávy správní radě o přijatých rozhodnutích a úkolech, které jim byly správní radou svěřeny. |
| --- | --- |

9.

ODDÍL 5

ŘEDITEL

| 1. | Ředitelem je osoba s odbornými znalostmi a všeobecně uznávanými schopnostmi v oblastech, v nichž EIT působí. Ředitel je zaměstnancem EIT a je přijat jako dočasný zaměstnanec podle čl. 2 písm. a) pracovního řádu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ředitele jmenuje správní rada ze seznamu uchazečů navržených Komisí na základě transparentního a otevřeného výběrového řízení. Pro účely uzavření smlouvy s ředitelem zastupuje EIT předseda správní rady. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Funkční období ředitele činí čtyři roky. Správní rada, jednající na návrh Komise, který zohledňuje její hodnocení výkonnosti ředitele a nejlepší zájmy i budoucí úkoly a výzvy EIT, jej může jmenovat jednou opětovně na další období v délce až čtyř let. Ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se nesmí účastnit dalšího výběrového řízení na totéž pracovní místo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ředitel smí být odvolán z funkce pouze rozhodnutím správní rady jednající na návrh Komise. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ředitel odpovídá za provoz a každodenní řízení EIT a právně za něj jedná. Ředitel odpovídá správní radě a podává jí průběžně zprávy o vývoji činností EIT a o činnostech spadajících do jeho odpovědnosti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ředitel zejména:






  a) | organizuje a řídí činnosti EIT; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

organizuje a řídí činnosti EIT;

| b) | podporuje správní radu a výkonný výbor v jejich činnosti, zajišťuje pro ně sekretariát a poskytuje jim informace, které jsou nezbytné pro výkon jejich povinností; |
| --- | --- |

b)

podporuje správní radu a výkonný výbor v jejich činnosti, zajišťuje pro ně sekretariát a poskytuje jim informace, které jsou nezbytné pro výkon jejich povinností;

| c) | pomáhá správní radě s přípravou příspěvku EIT k návrhu Komise týkajícímu se strategického programu inovací; |
| --- | --- |

c)

pomáhá správní radě s přípravou příspěvku EIT k návrhu Komise týkajícímu se strategického programu inovací;

| d) | připravuje návrh jednotného programového dokumentu, návrh konsolidované výroční zprávy o činnosti a ročního rozpočtu pro předložení správní radě; |
| --- | --- |

d)

připravuje návrh jednotného programového dokumentu, návrh konsolidované výroční zprávy o činnosti a ročního rozpočtu pro předložení správní radě;

| e) | pod dohledem správní rady připravuje a řídí průběh výběrového řízení znalostních a inovačních společenství a zajišťuje, aby jeho jednotlivé fáze probíhaly transparentně a objektivně a přikládá ke konsolidované výroční zprávě o činnosti uvedené v písmenu d) podrobnou zprávu o výběrovém řízení; |
| --- | --- |

e)

pod dohledem správní rady připravuje a řídí průběh výběrového řízení znalostních a inovačních společenství a zajišťuje, aby jeho jednotlivé fáze probíhaly transparentně a objektivně a přikládá ke konsolidované výroční zprávě o činnosti uvedené v písmenu d) podrobnou zprávu o výběrovém řízení;

| f) | připravuje, sjednává a uzavírá se souhlasem správní rady dohody o partnerství a grantové dohody se znalostními a inovačními společenstvími; |
| --- | --- |

f)

připravuje, sjednává a uzavírá se souhlasem správní rady dohody o partnerství a grantové dohody se znalostními a inovačními společenstvími;

| g) | připravuje a sjednává memoranda o spolupráci se znalostními a inovačními společenstvími a s výhradou konečného schválení správní radou v souladu s oddílem 2 bodem 1 písm. a) je uzavírá; |
| --- | --- |

g)

připravuje a sjednává memoranda o spolupráci se znalostními a inovačními společenstvími a s výhradou konečného schválení správní radou v souladu s oddílem 2 bodem 1 písm. a) je uzavírá;

| h) | připravuje, sjednává a uzavírá se souhlasem správní rady grantové dohody s jinými právními subjekty; |
| --- | --- |

h)

připravuje, sjednává a uzavírá se souhlasem správní rady grantové dohody s jinými právními subjekty;

| i) | organizuje zasedání fóra zúčastněných stran a skupiny zástupců členských států a zajišťuje účinnou komunikaci s nimi pod dohledem správní rady; |
| --- | --- |

i)

organizuje zasedání fóra zúčastněných stran a skupiny zástupců členských států a zajišťuje účinnou komunikaci s nimi pod dohledem správní rady;

| j) | podepisuje se souhlasem správní rady memoranda o porozumění s členskými státy a s přidruženými zeměmi nebo jinými třetími zeměmi s cílem celosvětově propagovat EIT; |
| --- | --- |

j)

podepisuje se souhlasem správní rady memoranda o porozumění s členskými státy a s přidruženými zeměmi nebo jinými třetími zeměmi s cílem celosvětově propagovat EIT;

| k) | zajišťuje provádění účinných postupů monitorování, posuzování a hodnocení výkonnosti znalostních a inovačních společenství v souladu s oddílem 2 bodem 1 písm. j) a provádí nápravná opatření schválená správní radou v souladu s čl. 11 odst. 6; |
| --- | --- |

k)

zajišťuje provádění účinných postupů monitorování, posuzování a hodnocení výkonnosti znalostních a inovačních společenství v souladu s oddílem 2 bodem 1 písm. j) a provádí nápravná opatření schválená správní radou v souladu s čl. 11 odst. 6;

| l) | odpovídá za správní a finanční záležitosti v souladu se zásadou řádného finančního řízení, včetně plnění rozpočtu EIT, přičemž náležitě zohlední doporučení útvaru interního auditu; |
| --- | --- |

l)

odpovídá za správní a finanční záležitosti v souladu se zásadou řádného finančního řízení, včetně plnění rozpočtu EIT, přičemž náležitě zohlední doporučení útvaru interního auditu;

| m) | předkládá návrh roční účetní závěrky a rozvahy útvaru interního auditu a následně správní radě; |
| --- | --- |

m)

předkládá návrh roční účetní závěrky a rozvahy útvaru interního auditu a následně správní radě;

| n) | pod dohledem správní rady zajišťuje, aby byly povinnosti EIT vyplývající z uzavřených smluv a dohod plněny; |
| --- | --- |

n)

pod dohledem správní rady zajišťuje, aby byly povinnosti EIT vyplývající z uzavřených smluv a dohod plněny;

| o) | pod dohledem správní rady zajišťuje efektivní komunikaci s orgány Unie; |
| --- | --- |

o)

pod dohledem správní rady zajišťuje efektivní komunikaci s orgány Unie;

| p) | informuje skupinu zástupců členských států o výsledcích monitorování, posouzení a hodnocení a předkládá její stanoviska správní radě; |
| --- | --- |

p)

informuje skupinu zástupců členských států o výsledcích monitorování, posouzení a hodnocení a předkládá její stanoviska správní radě;

| q) | jedná v zájmu EIT a nezávislým a transparentním způsobem zajišťuje jeho poslání a cíle, identitu, autonomii a soudržnost. |
| --- | --- |

q)

jedná v zájmu EIT a nezávislým a transparentním způsobem zajišťuje jeho poslání a cíle, identitu, autonomii a soudržnost.

| 7. | Ředitel plní veškeré další úkoly, jež mu svěří správní rada a jež spadají do jeho odpovědnosti. |
| --- | --- |

7.

ODDÍL 6

ZAMĚSTNANCI EIT A VYSLANÍ NÁRODNÍ ODBORNÍCI

| 1. | Zaměstnance EIT zaměstnává přímo EIT. Vztahuje se na ně služební řád, pracovní řád a pravidla přijatá na základě dohody mezi orgány Unie s cílem uvést je v účinnost. Tento bod se použije na zaměstnance zaměstnané EIT ke dni 28. května 2021 bez ohledu na den počátku pracovního poměru podle jejich pracovní smlouvy. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Na omezenou dobu mohou být do EIT vysláni národní odborníci. Správní rada přijme předpisy, které vyslaným národním odborníkům umožní pracovat v EIT a určí jejich práva a povinnosti. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  
  Úř. věst. L 56, 4.3. 1968, s. 1.

---

PŘÍLOHA II

ZRUŠENÉ NAŘÍZENÍ A JEHO NÁSLEDNÁ ZMĚNA

| Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 | (Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1) |
| --- | --- |
| Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1292/2013 | (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 174) |

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008

(Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1292/2013

(Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 174)

---

PŘÍLOHA III

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Nařízení (ES) č. 294/2008 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Čl. 2 bod 1 | Čl. 2 bod 1 |
| Čl. 2 bod 2 | Čl. 2 bod 2 |
| Čl. 2 bod 3 | Čl. 2 bod 3 |
| Čl. 2 bod 5 | Čl. 2 bod 5 |
| Čl. 2 bod 6 | Čl. 2 bod 6 |
| Čl. 2 bod 7 | Čl. 2 bod 7 |
| - | Čl. 2 bod 8 |
| Čl. 2 bod 8 | - |
| Čl. 2 bod 9 | Čl. 2 bod 9 |
| Čl. 2 bod 9a | Čl. 2 bod 10 |
| Čl. 2 bod 10 | Čl. 2 bod 11 |
| - | Čl. 2 bod 12 |
| Čl. 2 bod 11 | Čl. 2 bod 13 |
| - | Čl. 2 bod 14 |
| - | Čl. 2 bod 15 |
| - | Čl. 2 bod 16 |
| Článek 3 | Čl. 3 odst. 1 a 2 |
| Čl. 4 odst. 1 písm. a), c) a d) | Čl. 5 odst. 1 |
| Čl. 4 odst. 2 | - |
| Čl. 4 odst. 3 | Čl. 5 odst. 2 |
| - | Čl. 5 odst. 3 |
| Čl. 5 odst. 1 písm. a), b) a c) | Čl. 6 písm. a), b), c) a e) |
| Čl. 5 odst. 1 písm. d) | - |
| - | Čl. 6 písm. d) |
| Čl. 5 odst. 1 písm. e) a f) | Čl. 6 písm. f) a g) |
| - | Čl. 6 písm. h) a i) |
| Čl. 5 odst. 1 písm. g), h) a i) | Čl. 6 písm. j), k) a l) |
| Čl. 5 odst. 1 písm. j) | - |
| - | Čl. 6 písm. m) a n) |
| Čl. 5 odst. 1 písm. k) | Čl. 6 písm. o) a p) |
| - | Čl. 6 písm. q) až t) |
| Čl. 5 odst. 2 | - |
| Čl. 6 odst. 1 písm. a), b) a c) | Čl. 7 odst. 1 písm. a), b) a c) |
| - | Čl. 7 odst. 1 písm. d) |
| Čl. 6 odst. 1 písm. d) | Čl. 7 odst. 1 písm. e) |
| - | Čl. 7 odst. 1 písm. f) |
| Čl. 6 odst. 1 písm. e) | Čl. 7 odst. 1 písm. g) |
| - | Čl. 7 odst. 1 písm. h) a i) |
| Čl. 6 odst. 2 písm. a) až e) | Čl. 7 odst. 2 písm. a) až e) |
| - | Čl. 7 odst. 3 |
| Čl. 6 odst. 3 | Čl. 7 odst. 4 |
| - | Článek 8 |
| Čl. 7 odst. 1 | Čl. 9 odst. 1 |
| Čl. 7 odst. 1a | Čl. 9 odst. 2 |
| Čl. 7 odst. 2 | - |
| Čl. 7 odst. 3 | Čl. 9 odst. 3 |
| Čl. 7 odst. 4 | Čl. 9 odst. 4 |
| Čl. 7 odst. 5 | Čl. 9 odst. 5 |
| Článek 7a | Článek 10 |
| Čl. 7b odst. 1 | - |
| Čl. 7b odst. 2 | Čl. 11 odst. 1 |
| - | Čl. 11 odst. 2 |
| - | Čl. 11 odst. 3 |
| Čl. 7b odst. 3 | Čl. 11 odst. 4 |
| - | Čl. 11 odst. 5 |
| Čl. 7b odst. 4 | Čl. 11 odst. 6 |
| - | Čl. 11 odst. 7 |
| - | Článek 12 |
| Čl. 8 odst. 1 | Čl. 13 odst. 1 |
| Čl. 8 odst. 2 písm. a) | Čl. 13 odst. 2 písm. a) |
| Čl. 8 odst. 2 písm. aa) | Čl. 13 odst. 2 písm. b) |
| - | Čl. 13 odst. 2 písm. c) až f) |
| Čl. 8 odst. 2 písm. b) | Čl. 13 odst. 2 písm. g) |
| Čl. 9 odst. 1 a 2 | Čl. 14 odst. 1 |
| Čl. 9 odst. 3 | Čl. 14 odst. 2 |
| Článek 11 | Článek 15 |
| Článek 12 | Článek 16 |
| Č. 13 odst. 1 | Čl. 17 odst. 1 |
| - | Čl. 17 odst. 2 |
| Čl. 13 odst. 2 až 7 | Čl. 13 odst. 3 až 8 |
| Čl. 14 odst. 1 | - |
| Čl. 14 odst. 2 | Čl. 18 odst. 1 |
| Čl. 14 odst. 3 | Čl. 18 odst. 2 |
| - | Čl. 18 odst. 3 |
| Čl. 14 odst. 4 | Čl. 18 odst. 4 |
| Čl. 14 odst. 5 | Čl. 18 odst. 5 |
| Čl. 14 odst. 6 | - |
| - | Čl. 18 odst. 6 |
| Čl. 14 odst. 7 | Čl. 18 odst. 7 |
| Čl. 15 odst. 1 | Čl. 19 odst. 1 |
| Čl. 15 odst. 2 | Čl. 19 odst. 2 |
| Čl. 16 odst. 1 | Čl. 20 odst. 1 |
| Čl. 16 odst. 2 | Čl. 20 odst. 2 |
| Čl. 16 odst. 2a | Čl. 20 odst. 3 |
| Čl. 16 odst. 3 | Čl. 20 odst. 4 |
| Čl. 17 odst. 1 | - |
| - | Čl. 4 odst. 4 |
| Čl. 17 odst. 2 | Čl. 4 odst. 1 |
| Čl. 17 odst. 2a | Čl. 4 odst. 2 |
| Čl. 17 odst. 3 | Čl. 4 odst. 3 |
| Čl. 17 odst. 4 | Čl. 4 odst. 5 |
| Článek 18 | - |
| Čl. 19 odst. 1 | - |
| - | Čl. 21 odst. 1 |
| Čl. 19 odst. 2 | - |
| Čl. 19 odst. 3 | Čl. 21 odst. 2 |
| Čl. 20 odst. 1 | Čl. 22 odst. 1 |
| Čl. 20 odst. 2 | - |
| Čl. 20 odst. 3 | Čl. 22 odst. 2 |
| Čl. 20 odst. 4 | - |
| Čl. 20 odst. 5 | Čl. 22 odst. 3 |
| Čl. 20 odst. 6 | - |
| Čl. 20 odst. 7 | - |
| Čl. 20 odst. 8 | Čl. 22 odst. 4 |
| Čl. 20 odst. 9 | Čl. 22 odst. 5 |
| Čl. 20 odst. 10 | Čl. 22 odst. 6 |
| Čl. 21 odst. 1 | Čl. 23 odst. 1 |
| Čl. 21 odst. 1a | Čl. 23 odst. 2 |
| Čl. 21 odst. 2 | Čl. 23 odst. 3 |
| Čl. 21 odst. 3 | Čl. 23 odst. 4 |
| Čl. 21 odst. 4 | - |
| Článek 22 | Článek 24 |
| Článek 22a | Článek 25 |
| Článek 23 | - |
| - | Článek 26 |
| - | Článek 27 |
| Článek 24 | Článek 28 |
| Příloha | Příloha I |
| - | Příloha II |
| - | Příloha III |

Nařízení (ES) č. 294/2008

Toto nařízení

Článek 1

Článek 1

Čl. 2 bod 1

Čl. 2 bod 1

Čl. 2 bod 2

Čl. 2 bod 2

Čl. 2 bod 3

Čl. 2 bod 3

Čl. 2 bod 5

Čl. 2 bod 5

Čl. 2 bod 6

Čl. 2 bod 6

Čl. 2 bod 7

Čl. 2 bod 7

-

Čl. 2 bod 8

Čl. 2 bod 8

-

Čl. 2 bod 9

Čl. 2 bod 9

Čl. 2 bod 9a

Čl. 2 bod 10

Čl. 2 bod 10

Čl. 2 bod 11

-

Čl. 2 bod 12

Čl. 2 bod 11

Čl. 2 bod 13

-

Čl. 2 bod 14

-

Čl. 2 bod 15

-

Čl. 2 bod 16

Článek 3

Čl. 3 odst. 1 a 2

Čl. 4 odst. 1 písm. a), c) a d)

Čl. 5 odst. 1

Čl. 4 odst. 2

-

Čl. 4 odst. 3

Čl. 5 odst. 2

-

Čl. 5 odst. 3

Čl. 5 odst. 1 písm. a), b) a c)

Čl. 6 písm. a), b), c) a e)

Čl. 5 odst. 1 písm. d)

-

-

Čl. 6 písm. d)

Čl. 5 odst. 1 písm. e) a f)

Čl. 6 písm. f) a g)

-

Čl. 6 písm. h) a i)

Čl. 5 odst. 1 písm. g), h) a i)

Čl. 6 písm. j), k) a l)

Čl. 5 odst. 1 písm. j)

-

-

Čl. 6 písm. m) a n)

Čl. 5 odst. 1 písm. k)

Čl. 6 písm. o) a p)

-

Čl. 6 písm. q) až t)

Čl. 5 odst. 2

-

Čl. 6 odst. 1 písm. a), b) a c)

Čl. 7 odst. 1 písm. a), b) a c)

-

Čl. 7 odst. 1 písm. d)

Čl. 6 odst. 1 písm. d)

Čl. 7 odst. 1 písm. e)

-

Čl. 7 odst. 1 písm. f)

Čl. 6 odst. 1 písm. e)

Čl. 7 odst. 1 písm. g)

-

Čl. 7 odst. 1 písm. h) a i)

Čl. 6 odst. 2 písm. a) až e)

Čl. 7 odst. 2 písm. a) až e)

-

Čl. 7 odst. 3

Čl. 6 odst. 3

Čl. 7 odst. 4

-

Článek 8

Čl. 7 odst. 1

Čl. 9 odst. 1

Čl. 7 odst. 1a

Čl. 9 odst. 2

Čl. 7 odst. 2

-

Čl. 7 odst. 3

Čl. 9 odst. 3

Čl. 7 odst. 4

Čl. 9 odst. 4

Čl. 7 odst. 5

Čl. 9 odst. 5

Článek 7a

Článek 10

Čl. 7b odst. 1

-

Čl. 7b odst. 2

Čl. 11 odst. 1

-

Čl. 11 odst. 2

-

Čl. 11 odst. 3

Čl. 7b odst. 3

Čl. 11 odst. 4

-

Čl. 11 odst. 5

Čl. 7b odst. 4

Čl. 11 odst. 6

-

Čl. 11 odst. 7

-

Článek 12

Čl. 8 odst. 1

Čl. 13 odst. 1

Čl. 8 odst. 2 písm. a)

Čl. 13 odst. 2 písm. a)

Čl. 8 odst. 2 písm. aa)

Čl. 13 odst. 2 písm. b)

-

Čl. 13 odst. 2 písm. c) až f)

Čl. 8 odst. 2 písm. b)

Čl. 13 odst. 2 písm. g)

Čl. 9 odst. 1 a 2

Čl. 14 odst. 1

Čl. 9 odst. 3

Čl. 14 odst. 2

Článek 11

Článek 15

Článek 12

Článek 16

Č. 13 odst. 1

Čl. 17 odst. 1

-

Čl. 17 odst. 2

Čl. 13 odst. 2 až 7

Čl. 13 odst. 3 až 8

Čl. 14 odst. 1

-

Čl. 14 odst. 2

Čl. 18 odst. 1

Čl. 14 odst. 3

Čl. 18 odst. 2

-

Čl. 18 odst. 3

Čl. 14 odst. 4

Čl. 18 odst. 4

Čl. 14 odst. 5

Čl. 18 odst. 5

Čl. 14 odst. 6

-

-

Čl. 18 odst. 6

Čl. 14 odst. 7

Čl. 18 odst. 7

Čl. 15 odst. 1

Čl. 19 odst. 1

Čl. 15 odst. 2

Čl. 19 odst. 2

Čl. 16 odst. 1

Čl. 20 odst. 1

Čl. 16 odst. 2

Čl. 20 odst. 2

Čl. 16 odst. 2a

Čl. 20 odst. 3

Čl. 16 odst. 3

Čl. 20 odst. 4

Čl. 17 odst. 1

-

-

Čl. 4 odst. 4

Čl. 17 odst. 2

Čl. 4 odst. 1

Čl. 17 odst. 2a

Čl. 4 odst. 2

Čl. 17 odst. 3

Čl. 4 odst. 3

Čl. 17 odst. 4

Čl. 4 odst. 5

Článek 18

-

Čl. 19 odst. 1

-

-

Čl. 21 odst. 1

Čl. 19 odst. 2

-

Čl. 19 odst. 3

Čl. 21 odst. 2

Čl. 20 odst. 1

Čl. 22 odst. 1

Čl. 20 odst. 2

-

Čl. 20 odst. 3

Čl. 22 odst. 2

Čl. 20 odst. 4

-

Čl. 20 odst. 5

Čl. 22 odst. 3

Čl. 20 odst. 6

-

Čl. 20 odst. 7

-

Čl. 20 odst. 8

Čl. 22 odst. 4

Čl. 20 odst. 9

Čl. 22 odst. 5

Čl. 20 odst. 10

Čl. 22 odst. 6

Čl. 21 odst. 1

Čl. 23 odst. 1

Čl. 21 odst. 1a

Čl. 23 odst. 2

Čl. 21 odst. 2

Čl. 23 odst. 3

Čl. 21 odst. 3

Čl. 23 odst. 4

Čl. 21 odst. 4

-

Článek 22

Článek 24

Článek 22a

Článek 25

Článek 23

-

-

Článek 26

-

Článek 27

Článek 24

Článek 28

Příloha

Příloha I

-

Příloha II

-

Příloha III

---

ROZHODNUTÍ

| 28.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 189/91 |
| --- | --- | --- | --- |

28.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 189/91

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/820

ze dne 20. května 2021

o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027: Podpora talentu a kapacity pro inovace v Evropě a o zrušení rozhodnutí č. 1312/2013/EU

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/819 (3), a zejména jeho článek 4, stanoví přijetí strategického programu inovací. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/819 (3), a zejména jeho článek 4, stanoví přijetí strategického programu inovací.

| (2) | Ve strategickém programu inovací by se měly stanovit prioritní oblasti a strategie pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) na dotčené sedmileté období v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (4) a klíčové akce EIT a posoudit jeho očekávaný sociální, hospodářský a environmentální dopad, jeho informační činnosti a jeho schopnost vytvořit nejlepší přidanou hodnotu z hlediska inovací. Strategický program inovací by měl zohlednit výsledky průběžného monitorování a pravidelného nezávislého hodnocení EIT. |
| --- | --- |

(2)

Ve strategickém programu inovací by se měly stanovit prioritní oblasti a strategie pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) na dotčené sedmileté období v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (4) a klíčové akce EIT a posoudit jeho očekávaný sociální, hospodářský a environmentální dopad, jeho informační činnosti a jeho schopnost vytvořit nejlepší přidanou hodnotu z hlediska inovací. Strategický program inovací by měl zohlednit výsledky průběžného monitorování a pravidelného nezávislého hodnocení EIT.

| (3) | Strategický program inovací by měl rovněž zohlednit strategické plánování programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace (dále jen „program Horizont Evropa“) stanoveného nařízením (EU) 2021/695 , vytvářet a rozvíjet synergie a doplňkovost mezi činnostmi EIT a jinými příslušnými unijními, celostátními a regionálními iniciativami, nástroji a programy a zajistit plnění priorit a závazků Unie, včetně priorit a závazků, na něž odkazují sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu, sdělení Komise ze dne 27. května 2020 o rozpočtu EU, který je motorem plánu na podporu oživení Evropy, sdělení Komise ze dne 19. února 2020 o evropské strategii pro data, sdělení Komise ze dne 10. března 2020 o strategii pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřené na malé a střední podniky a sdělení Komise ze dne 10. března 2020 o nové průmyslové strategii pro Evropu, a těch, které se týkají dosažení strategické autonomie Unie při zachování otevřené ekonomiky. |
| --- | --- |

(3)

Strategický program inovací by měl rovněž zohlednit strategické plánování programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace (dále jen „program Horizont Evropa“) stanoveného nařízením (EU) 2021/695 , vytvářet a rozvíjet synergie a doplňkovost mezi činnostmi EIT a jinými příslušnými unijními, celostátními a regionálními iniciativami, nástroji a programy a zajistit plnění priorit a závazků Unie, včetně priorit a závazků, na něž odkazují sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 o Zelené dohodě pro Evropu, sdělení Komise ze dne 27. května 2020 o rozpočtu EU, který je motorem plánu na podporu oživení Evropy, sdělení Komise ze dne 19. února 2020 o evropské strategii pro data, sdělení Komise ze dne 10. března 2020 o strategii pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřené na malé a střední podniky a sdělení Komise ze dne 10. března 2020 o nové průmyslové strategii pro Evropu, a těch, které se týkají dosažení strategické autonomie Unie při zachování otevřené ekonomiky.

| (4) | Strategický program inovací by měl zahrnovat odhad finančních potřeb a zdrojů pro budoucí činnosti EIT. Měl by rovněž obsahovat orientační finanční plán pokrývající období příslušného víceletého finančního rámce. |
| --- | --- |

(4)

Strategický program inovací by měl zahrnovat odhad finančních potřeb a zdrojů pro budoucí činnosti EIT. Měl by rovněž obsahovat orientační finanční plán pokrývající období příslušného víceletého finančního rámce.

| (5) | S cílem zajistit kontinuitu činností EIT a znalostních a inovačních společenství v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/695 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(5)

S cílem zajistit kontinuitu činností EIT a znalostních a inovačních společenství v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/695 by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (6) | Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a nadnárodní povahy, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(6)

Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a nadnárodní povahy, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (7) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1312/2013/EU (5) by mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1312/2013/EU (5) by mělo být zrušeno,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přijímá se strategický program inovací Evropského inovačního a technologického institutu na období 2021–2027 strategický program inovací 2021–2027ve znění uvedeném v příloze.

Článek 2

Strategický program inovací 2021–2027 se provádí v souladu s nařízením (EU) 2021/819.

Článek 3

Rozhodnutí č. 1312/2013/EU se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

V Bruselu dne 20. května 2021,

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předsedkyně

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 69.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 27. dubna 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 10. května 2021.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/819 ze dne 20. května 2021 o Evropském inovačním a technologickém institutu (vi strana 61 v tomto čísle Úředního věstníku).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L170, 12.5.2021, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1312/2013/EU ze dne 11. prosince 2013 o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 892).

5

---

PŘÍLOHA

STRATEGICKÝ PROGRAM INOVACÍ EVROPSKÉHO INOVAČNÍHO A TECHNOLOGICKÉHO INSTITUTU NA OBDOBÍ 2021–2027

Obsah

| 1 | Úvod | 94 |
| --- | --- | --- |

1

| 1.1. | Souvislosti | 94 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hlavní problémy | 95 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Postavení v rámci programu Horizont Evropa | 97 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Stanovení ambiciózních cílů: strategie a cíle na období 2021–2027 | 98 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Podpora talentů a kapacity pro inovace v evropě: klíčové akce | 98 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Podpora pro stávající znalostní a inovační společenství | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zvyšování regionálního dopadu znalostních a inovačních společenství | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zřízení nových znalostních a inovačních společenství | 100 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Podpora inovačních a podnikatelských kapacit vysokoškolských institucí | 101 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Průřezové činnosti EIT | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Komunikace a šíření informací | 102 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Určit a sdílet osvědčené postupy se zúčastněnými stranami | 103 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Mezinárodní spolupráce a globální informační činnost | 103 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Zajištění náležitého fungování: Způsob fungování | 104 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Model fungování znalostních a inovačních společenství | 104 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Model financování znalostních a inovačních společenství | 105 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Snížení administrativní zátěže | 106 |
| --- | --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Vztahy EIT se znalostními a inovačními společenstvími po ukončení dohody o partnerství | 106 |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

| 3.7. | Synergie a doplňkovost s dalšími unijními programy | 106 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 4. | Řešení krize vyplývající z rozšíření onemocnění COVID-19 | 108 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Zdroje | 108 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Rozpočtové potřeby | 108 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Dopad (sledování a hodnocení) | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Podávání zpráv a sledování | 109 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Hodnocení, průběžný přezkum a komplexní posouzení | 111 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| Dodatek 1 | 112 |
| --- | --- |

| Dodatek 2 | 115 |
| --- | --- |

1.   ÚVOD

Tento strategický program inovací stanoví prioritní oblasti a strategii Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027 (dále jen „strategický program inovací 2021–2027“). Definuje cíle, klíčová opatření, způsob fungování, očekávané výsledky a dopad EIT, jakož i odhadované potřebné zdroje. Strategický program inovací 2021–2027 zajistí nezbytnou soudržnost EIT s programem Horizont Evropa.

Strategický program inovací 2021–2027vychází z posouzení dopadů, jež provedla Komise. Zohledňuje návrh na strategický program inovací, který připravil EIT a Komisi předložil dne 20. prosince 2017 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 (1). Odráží rovněž nařízení (EU) 2021/695, a zejména zásadní úlohu EIT jako součásti pilíře III „Inovativní Evropa“ programu Horizont Evropa a jeho příspěvek k řešení globálních a společenských otázek, včetně stanovených cílů a závazků v oblasti klimatu a cílů udržitelného rozvoje vytyčených Organizací spojených národů (OSN), a k pilíři I „Excelentní věda“ a pilíře II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ programu Horizont Evropa. Strategický program inovací 2021–2027 vychází ze zkušeností získaných v předchozích letech fungování EIT a z výsledků rozsáhlých konzultací s klíčovými zúčastněnými stranami.

Strategický program inovací 2021–2027 zohledňuje strategické plánování Horizontu Evropa, aby se zajistil soulad s činnostmi programu Horizont Evropa a synergie s dalšími relevantními programy Unie a soulad s prioritami a závazky Unie včetně těch, které se týkají Zelené dohody pro Evropu, plánu na podporu oživení Evropy, evropské strategie pro data, strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřené na malé a střední podniky a nové průmyslové strategie pro Evropu, a těch, které se týkají dosažení strategické autonomie Unie při zachování otevřené ekonomiky. Mimoto přispěje k řešení globálních a společenských výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje podle zásad Pařížské dohody, přijaté na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (2) a k vybudování hospodářství s nulovými emisemi skleníkových plynů nejpozději roku 2050. Usiluje také o zlepšení doplňkovosti a synergií mezi činnostmi EIT a celostátními a regionálními programy a prioritami pro financování.

1.1.   Souvislosti

EIT byl zřízen v roce 2008 s cílem přispívat k udržitelnému hospodářskému růstu a konkurenceschopnosti posilováním inovační kapacity Unie a členských států. Byl průkopníkem integrace vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací (znalostního trojúhelníku) spolu se silným důrazem na podnikatelský talent, zakládání podniků a inovační dovednosti.

Od svého zřízení se EIT postupně etabloval jako jedinečný nástroj pro řešení společenských výzev začleněním znalostního trojúhelníku. EIT působí především prostřednictvím znalostních a inovačních společenství (3). V současnosti existuje osm znalostních a inovačních společenství, která působí v oblastech změny klimatu, digitální transformace, energetiky, potravin, zdraví, surovin, městské mobility a výroby s přidanou hodnotou.

Každé znalostní a inovační společenství se zatím skládalo z pěti až deseti středisek společného umístění (4)
  - a jež mají působit jako zeměpisná centra poskytující také fyzický prostor pro interakci v místním inovačním ekosystému a pro praktickou integraci znalostního trojúhelníku. Tato střediska organizována a strukturována podle příslušné celostátní a regionální situace, pokud jde o inovace, a jejich základem je celoevropská síť stávajících laboratoří, kanceláří nebo kampusů partnera znalostního a inovačního společenství.

Cílem znalostních a inovačních společenství je provozovat portfolia činností znalostního trojúhelníku prostřednictvím:

| a) | vzdělávání a odborné přípravy s významnými složkami vztahujícími se k podnikání pro vzdělávání nové generace talentů, včetně tvorby a realizace programů – zejména na magisterské a doktorské úrovni – jimž bylo uděleno označení EIT, což je značka kvality, kterou EIT uděluje vzdělávacím programům znalostních a inovačních společenství, které splňují zvláštní kritéria kvality týkající se mimo jiné podnikatelského vzdělávání a inovativních učebních plánů pro „učení praxí“; vzhledem k tomu, že vzdělávací program EIT má zásadní význam pro přípravu inovátorů s výbornými podnikatelskými schopnostmi a kvalifikacemi, jsou důležité programy a činnosti zaměřené na rozvoj podnikatelských a digitálních dovedností a na změnu kvalifikace a prohlubování dovedností lidských zdrojů v celoživotním učení; |
| --- | --- |

a)

vzdělávání a odborné přípravy s významnými složkami vztahujícími se k podnikání pro vzdělávání nové generace talentů, včetně tvorby a realizace programů – zejména na magisterské a doktorské úrovni – jimž bylo uděleno označení EIT, což je značka kvality, kterou EIT uděluje vzdělávacím programům znalostních a inovačních společenství, které splňují zvláštní kritéria kvality týkající se mimo jiné podnikatelského vzdělávání a inovativních učebních plánů pro „učení praxí“; vzhledem k tomu, že vzdělávací program EIT má zásadní význam pro přípravu inovátorů s výbornými podnikatelskými schopnostmi a kvalifikacemi, jsou důležité programy a činnosti zaměřené na rozvoj podnikatelských a digitálních dovedností a na změnu kvalifikace a prohlubování dovedností lidských zdrojů v celoživotním učení;

| b) | činností, jež podporují výzkum a inovace za účelem rozvoje inovativních a udržitelných výrobků, postupů, technologií, služeb a jiných než technologických řešení a které reagují na konkrétní obchodní příležitost nebo sociální cíl; |
| --- | --- |

b)

činností, jež podporují výzkum a inovace za účelem rozvoje inovativních a udržitelných výrobků, postupů, technologií, služeb a jiných než technologických řešení a které reagují na konkrétní obchodní příležitost nebo sociální cíl;

| c) | rozvoje podniků a podpůrných činností, jako jsou systémy akcelerátorů, které mají podnikatelům pomoci převést jejich nápady do úspěšných podniků a urychlit proces růstu a rozvoje. |
| --- | --- |

c)

rozvoje podniků a podpůrných činností, jako jsou systémy akcelerátorů, které mají podnikatelům pomoci převést jejich nápady do úspěšných podniků a urychlit proces růstu a rozvoje.

Důrazem na řešení globálních a společenských výzev začleňováním znalostního trojúhelníku, a tedy začleňováním činností vysokoškolského vzdělávání do inovačního hodnotového řetězce, se EIT odlišuje od ostatních inovačních nástrojů.

Přístup EIT pomáhá budovat odolnost a zvyšovat udržitelnost a přispívá ke vzniku postupných i radikálních inovací s cílem účinně řešit selhání trhu, pomáhat transformaci průmyslu a podporovat vznik začínajících podniků („start-ups“), osamostatněných podniků („spin-offs“) a malých a středních podniků. Umožňuje vytváření dlouhodobých obchodních strategií pro řešení globálních výzev a pomáhá vytvářet rámcové podmínky, které jsou nezbytné pro dobré fungování a růst inovačního ekosystému a rozmach inovací. Nařízení (EU) 2021/819 stanoví cíl, podle něhož se znalostní a inovační společenství mají stát finančně udržitelnými (5), což je jedinečný prvek, jehož záměrem je vytvořit inovaci orientovanou na podnikání a na výsledky. V této souvislosti mají znalostní a inovační společenství vypracovávat a provádět strategie pro vytváření příjmů, s cílem zachovat inovační ekosystém a činnosti znalostního trojúhelníku i po skončení období, na něž se vztahují grantové dohody.

EIT proto nabízí dynamickou platformu pro tvorbu, rozšiřování, monitorování a podporu znalostních a inovačních společenství se silnými síťovými účinky a pozitivními vedlejšími účinky. Znalostní a inovační společenství z první vlny (EIT Digital, EIT Climate-KIC a EIT InnoEnergy), která byla zahájena v roce 2009, jsou zavedené a dobře fungují a po roce 2024 budou jejich dohody o partnerství ukončeny, v souladu s maximální dobou trvání grantu. Druhá a třetí generace znalostních a inovačních společenství (EIT Health a EIT Raw Materials (zahájeny v roce 2014), EIT Food (zahájeno v roce 2016)) zrají. Znalostní a inovační společenství EIT Urban Mobility i EIT Manufacturing byla zřízena v prosinci 2018 a zahájila svou činnost v roce 2019.

V roce 2019 bylo do osmi znalostních a inovačních společenství zapojeno již více než 600 podniků, 250 vysokoškolských institucí (6), 200 výzkumných organizací (7) a více než 50 organizací občanské společnosti a orgánů.

V souvislosti s přetrvávajícími regionálními rozdíly v inovační výkonnosti v Evropě zahájil EIT v roce 2014 regionální inovační program (8) s cílem rozšířit svůj dosah na země s nízkou a mírnou výkonností v oblasti inovací. Prostřednictvím regionálního inovačního programu rozšířil EIT své činnosti v celé Evropě a nabízí zemím (a regionům v těchto zemích), jejichž inovační výkonnost je podle evropského srovnávacího přehledu inovací nízká a mírná, příležitosti zapojit se do činností znalostního trojúhelníku jako součást znalostních a inovačních společenství.

EIT byl schopen zůstat aktivní a vytvořit v souladu s nařízením (ES) č. 294/2008 zásady a pravidla správy pro úspěšné řízení svých znalostních a inovačních společenství podle celkového rámce programu Horizont 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (9). Jeho funkční nezávislost mu umožnila otestovat a účinně zavést řadu novinek pro řízení svých příjemců, jako jsou mechanismus konkurenčního financování, cíle finanční udržitelnosti a zvláštní klíčové ukazatele výkonnosti.

1.2.   Hlavní problémy

Během posledních let se tempo inovací výrazně zrychlilo. Inovace přetvářejí hospodářská odvětví, mění strukturu stávajících podniků a vytvářejí nebývalé příležitosti. Vzhledem k tomu, že celosvětový ekonomický řád je v pohybu a mezinárodní hospodářská soutěž na vzestupu, Unie musí mimo jiné zapojit všechny talenty, zvýšit účast žen a podporovat rychlé zavádění výsledků výzkumu a inovací na trh a do společnosti, aby posílila inovační kapacitu v celé Unii. Společné navrhování, spolupráce a spolutvorba napříč obory a mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a podnikáním nebyly nikdy tak důležité, neboť přispívají k řešení globálních problémů souvisejících se změnou klimatu, úbytkem biologické rozmanitosti, neudržitelným využíváním přírodních zdrojů, digitální a sociální transformací, demografickými změnami a budoucností zdravotní péče a potravin.

Za prvé mělo šíření onemocnění COVID-19 vážný dopad na naše ekonomiky a naši společnost, narušilo hospodářské činnosti, ovlivnilo systémy zdravotní péče, pracovní místa a blahobyt občanů. Za účelem řešení této krize je nutná kombinace krátkodobých opatření a opatření zaměřených na budoucnost s cílem okamžitě podpořit hospodářství a zúčastněné strany a současně zajistit podmínky, jež jsou nebytné pro zotavení.

Je proto důležité identifikovat a řešit problémy související s krizemi, včetně přístupu k finančním prostředkům s cílem obnovit důvěru mezi všemi zúčastněnými stranami a podpořit hledání a zavádění řešení, která zmírní dopad krizí na společnost. Zároveň jsou důležité programy na podporu inovací, zakládání a modernizace podniků a podnikatelských a inovačních dovedností, neboť mají klíčový význam pro správné nasměrování ekonomiky Unie a pro stimulaci rychlé obnovy.

Ukázalo se, že odolnější inovační ekosystémy reagují na krize rychleji a rozhodněji. Za účelem urychlení obnovy a zajištění schopnosti řešit budoucí krizové situace je mimořádně důležité investovat do zlepšení koordinačních kapacit uvnitř inovačních ekosystémů a zvýšit tak jejich odolnost a schopnost odezvy, aby rychle přinášely potřebná řešení.

Ve střednědobém a dlouhodobém výhledu se musí všechna znalostní a inovační společenství přizpůsobit dopadům otřesů a musí být pohotová a flexibilní s cílem objevovat a využívat nové příležitosti. Díky svému přístupu založenému na místních podmínkách přispívají znalostní a inovační společenství prostřednictvím svých středisek společného umístění a center regionálního inovačního programu (10) v Evropě k posilování místních inovačních ekosystémů, mimo jiné podporou užších interakcí mezi aktéry znalostního trojúhelníku a prosazováním lépe koordinovaných vztahů s finančními a veřejnými institucemi, jakož i s občany.

Za druhé, dnešní společnost a ekonomiky stále více závisí na dovednostech a schopnostech lidí a organizací převádět myšlenky na novátorské výrobky, procesy, služby, podniky a společenské modely. Inovační dovednosti, podnikatelská kultura, zavádění inovativních řešení na trh a zvýšené investice do vzdělávání, výzkumu a inovací budou mít rozhodující vliv, pokud chce Unie uspět při přechodu na konkurenceschopnou, digitální, klimaticky neutrální a začleňující společnost. Je velmi zapotřebí dále posilovat spolupráci mezi obory a mezioborové vzdělávání, jakož i inovační kapacitu vysokoškolských institucí v celé Unii. EIT má jedinečnou příležitost tento cíl splnit v rámci programu Horizont Evropa.

Za třetí, jedním ze zásadních faktorů usnadňujícím inovace je fyzická blízkost. Iniciativy zaměřené na rozvoj inovačních sítí a poskytování služeb, které podporují vytváření, sdílení a předávání znalostí, hrají významnou úlohu při podpoře interakcí mezi akademickou obcí, výzkumnými organizacemi, podniky, veřejnými orgány a jednotlivci. Výkonnost v oblasti výzkumu a inovací v celé Unii se však podle každoročního evropského srovnávacího přehledu inovací stále ještě značně liší. Je zásadní, aby inovace byly inkluzivní a byly úzce spjaty s konkrétními územními celky, se zvláštním důrazem na větší zapojení malých a středních podniků a organizací třetího sektoru. Činnosti EIT jsou vhodné k tomu, aby přispěly k posílení místních inovačních ekosystémů se silným evropským rozměrem a poskytovaly nové modely udržitelné ekonomiky. Činnosti EIT a znalostních a inovačních společenství musí být ještě více napojeny na regionální strategie a strategie pro inteligentní specializaci (11).

Za čtvrté, dynamické inovační ekosystémy vyžadují kombinaci znalostí, investic, infrastruktury a talentu. Je třeba vytvořit rámcové podmínky pro spolupráci mezi evropským výzkumem, vzděláváním a inovacemi a také fungující synergie s cílem zajistit řádné a účinné investování omezených zdrojů a zajistit v zájmu finanční udržitelnosti mobilizaci jiných zdrojů financování. Intenzivnější začleňování znalostního trojúhelníku prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, mimo jiné zapojením nových partnerů z dalších odvětví, zemí a regionů, je osvědčeným způsobem, jak podporovat prostředí příznivé pro inovace, a je hlavním cílem EIT.

1.3.   Postavení v rámci programu Horizont Evropa

V souvislosti s nařízením (EU) 2021/695 se Komise pevně zavázala dále zvýšit inovační potenciál Evropy s cílem reagovat na budoucí výzvy. EIT hraje při podpoře inovací zvláštní úlohu, jelikož propojuje podnikání, vzdělávání, výzkum, veřejné orgány a občanskou společnost, a tato úloha je ještě posílena začleněním EIT do pilíře III „Inovativní Evropa“ programu Horizont Evropa. Nařízení (EU) 2021/695 odráží rostoucí ambice Unie v oblasti inovací a potřebu tyto ambice naplnit.

Cílem strategického plánování programu Horizont Evropa je zajistit soudržnost mezi činnostmi EIT a ostatními činnostmi v rámci nařízení (EU) 2021/695. EIT přispívá k procesu strategické koordinace pro účely evropských partnerství. EIT i nadále úzce spolupracuje s dalšími prováděcími orgány v rámci pilíře III „Inovativní Evropa“ programu Horizont Evropa a maximálně se snaží přispět k jednotnému kontaktnímu místu pro inovace.

EIT i nadále posiluje inovační ekosystémy, které pomáhají řešit globální výzvy, tím, že podporuje začleňování znalostního trojúhelníku do tematických oblastí činnosti znalostních a inovačních společenství.

Pro dopad pilíře III „Inovativní Evropa“ programu Horizont Evropa jsou nutné silné synergie prováděcích orgánů, a to i prostřednictvím spolupráce na úrovni správy. EIT a Evropská rada pro inovace (ERI) provádějí především doplňkové činnosti zaměřené na zefektivnění podpory poskytované inovativním podnikům, včetně služeb napomáhajících zakládání a rozvoji podniků a školení.

ERI může pomoci začínajícím podnikům s vysokým růstovým potenciálem, které jsou podporovány znalostními a inovačními společenstvími, rychle se rozšířit. Zejména nejinovativnější podniky založené s pomocí znalostních a inovačních společenství mohou využívat zjednodušený, a tudíž rychlejší přístup k opatřením ERI, zejména k podpoře, kterou nabízí nástroj ERI Accelerator, a finanční podporu poskytovanou Programem InvestEU, který byl zaveden nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (12). EIT dále usnadňuje přístup příjemců ERI k inovačním ekosystémům znalostních a inovačních společenství a relevantním aktérům znalostního trojúhelníku. Příjemci ERI se tak mohou aktivně zapojit do činností znalostních a inovačních společenství a využívat jejich služeb.

EIT zajišťuje rovněž soulad se složkou Evropské inovační ekosystémy pilíře III „Inovativní Evropa“ programu Horizont Evropa. EIT se zejména aktivně zapojuje do činností fóra ERI, uvedeného v rozhodnutí Rady (EU) 2021/764 (13), a vytváří vazby mezi společenstvím EIT (14) a relevantními činnostmi podporujícími inovační ekosystémy s cílem zabránit zdvojování činností a zajistit soulad a doplňkovost mezi činnostmi EIT a ERI.

EIT zajišťuje rovněž větší synergie mezi svými činnostmi a programy a iniciativami pilíře I „Excelentní věda“ programu Horizontu Evropa, aby se urychlil převod znalostí, které jsou výsledkem základního výzkumu, do konkrétních aplikací, které jsou prospěšné pro společnost. Zejména pokud jde o akce „Marie Curie-Skłodowska“ a o Evropskou radu pro výzkum (ERV), EIT spolupracuje na rozvoji inovačních a podnikatelských dovedností stipendistů těchto akcí a příjemců grantů ERV ve všech fázích jejich profesní dráhy. Tato spolupráce je i nadále dobrovolná a nesmí zvýšit administrativní zátěž na straně příjemců.

EIT přispívá k pilíři II „Globální výzvy a evropská průmyslová konkurenceschopnost“ programu Horizont Evropa a doplňuje příslušné činnosti zaměřené na řešení globálních a společenských výzev a posilování udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Unie v celosvětovém měřítku. Prostřednictvím znalostních a inovačních společenství se EIT zejména snaží přispívat do příslušných misí a tematických klastrů a dalších evropských partnerství, například podporou opatření na straně poptávky a poskytováním služeb využívání s cílem podpořit přenos technologií a urychlit uvádění dosažených výsledků na trh, a snaží se zajišťovat větší synergie s takovými misemi, klastry a partnerstvími.

EIT zkoumá příležitosti pro synergie mezi složkou „Rozšiřování účasti a posilování Evropského výzkumného prostoru“ Horizontu Evropa, včetně iniciativ v oblasti spolupráce (teaming) a partnerství (twinning), a informačními činnostmi, které je podporuje. Zejména cílové subjekty složky „Rozšiřování účasti a posilování Evropského výzkumného prostoru“ Horizontu Evropa, jakož i informačních činností EIT, mohou využít odborných znalostí a podpory EIT.

2.   STANOVENÍ AMBICIÓZNÍCH CÍLŮ: STRATEGIE A CÍLE EIT NA OBDOBÍ 2021–2027

Během období 2021–2027 EIT i nadále podporuje znalostní a inovační společenství s cílem posílit inovační ekosystémy, jež pomáhají řešit globální a společenské problémy, a přitom se zcela doplňuje s programem Horizont Evropa a dalšími unijními programy. Činí tak podporou integrace vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací, čímž vytváří prostředí příznivá pro inovace, a propagací a podporou nové generace podnikatelů, přičemž rovněž přispívá k odstranění genderových rozdílů v podnikání a stimuluje vytváření inovativních podniků, se zvláštním důrazem na malé a střední podniky, v úzké synergii a doplňkovosti s ERI.

Zvláštní pozornost se musí rovněž věnovat genderové vyváženosti a přístupům zohledňujícím genderovou problematiku, zejména v oblastech, kde jsou ženy i nadále nedostatečně zastoupeny, jako jsou informační a komunikační technologie, věda, technologie, inženýrství a matematika. V závislosti na oblastech intervence stanovených v nařízení (EU) 2021/695 EIT při této činnosti především:

| 1) | posiluje udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě; |
| --- | --- |

1)

posiluje udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě;

| 2) | podporuje inovační a podnikatelské dovednosti v rámci celoživotního učení, včetně růstu kapacit vysokoškolských institucí v celé Evropě; |
| --- | --- |

2)

podporuje inovační a podnikatelské dovednosti v rámci celoživotního učení, včetně růstu kapacit vysokoškolských institucí v celé Evropě;

| 3) | přináší na trh nová řešení s cílem zabývat se celosvětovými problémy a |
| --- | --- |

3)

přináší na trh nová řešení s cílem zabývat se celosvětovými problémy a

| 4) | zajišťuje synergie a přidanou hodnotu v rámci programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

4)

zajišťuje synergie a přidanou hodnotu v rámci programu Horizont Evropa.

V souladu s problémy, kterým EIT čelí, a s cílem přispět k jeho obecným cílům stanoveným v článku 3 nařízení (EU) 2021/819, a posílit tak vědecký, ekonomický, technologický a společenský přínos programu Horizont Evropa, jsou specifickými cíli EIT na období 2021–2027:

| a) | posílit otevřenost, dopad a transparentnost znalostních a inovačních společenství a začleňování znalostního trojúhelníku v celé Unii; |
| --- | --- |

a)

posílit otevřenost, dopad a transparentnost znalostních a inovačních společenství a začleňování znalostního trojúhelníku v celé Unii;

| b) | zvýšit podnikatelské a inovační kapacity vysokoškolského vzdělávání v Evropě prosazováním a podporou institucionálních změn ve vysokoškolských institucích a začlenění těchto institucí do inovačních ekosystémů; |
| --- | --- |

b)

zvýšit podnikatelské a inovační kapacity vysokoškolského vzdělávání v Evropě prosazováním a podporou institucionálních změn ve vysokoškolských institucích a začlenění těchto institucí do inovačních ekosystémů;

| c) | posílit regionální a místní dosah EIT a znalostních a inovačních společenství, zejména zahrnutím širšího spektra zúčastněných stran, s cílem řešit rozdíly v inovační kapacitě a zintenzivnit šíření znalostí a inovací po celé Unii. |
| --- | --- |

c)

posílit regionální a místní dosah EIT a znalostních a inovačních společenství, zejména zahrnutím širšího spektra zúčastněných stran, s cílem řešit rozdíly v inovační kapacitě a zintenzivnit šíření znalostí a inovací po celé Unii.

V relevantních případech může EIT reagovat na krizi způsobenou onemocněním COVID-19 a případné budoucí krize dostatečně flexibilně tím, že do své strategie zahrne relevantní iniciativy s cílem přispět k ochraně inovačních ekosystémů a pomoci zúčastněným stranám EIT připravit se na oživení hospodářství.

3.   PODPORA TALENTŮ A KAPACITY PRO INOVACE V EVROPĚ: KLÍČOVÉ AKCE

Strategie EIT na období 2021–2027 se zaměří na akce představující přidanou hodnotu na úrovni Unie a přispívající k dosažení cílů programu Horizont Evropa. Za prvé, EIT i nadále podporuje inovační kapacitu a ekosystémy v celé Unii prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, jejich dalšího rozvoje, otevřenosti novým partnerům, posílené transparentnosti, dodržování zásad řádné správy a jejich rozšiřování. Za druhé, v návaznosti na své zkušenosti se začleňováním znalostního trojúhelníku EIT udává směr podpoře a rozvoji podnikatelských a inovačních kapacit v oblasti vysokoškolského vzdělávání, což se provádí prostřednictvím znalostních a inovačních společenství. Za třetí, pomocí účinnějších průřezových opatření vyvíjí EIT veškeré úsilí nezbytné ke zvýšení jeho viditelnosti a dopadu na úrovni Unie. Kromě toho zlepšuje svou činnost s cílem zvýšit svou účinnost, efektivitu a dopad, a to i v oblastech, jako je směrování znalostních a inovačních společenství k finanční udržitelnosti, otevřenost, dosah, transparentnost, kvalita a udržitelnosti vlastních činností a činností znalostních a inovačních společenství, větší zapojení malých a středních podniků a začínajících podniků a genderová vyváženost.

3.1.   Podpora pro stávající znalostní a inovační společenství

EIT posiluje inovační ekosystémy tím, že i nadále podporuje stávající znalostní a inovační společenství při řešení globálních výzev prostřednictvím začleňování znalostního trojúhelníku na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni. Za tímto účelem EIT věnuje velkou část svého rozpočtu na podporu znalostních a inovačních společenství a dále posiluje svou platformu pro zakládání, růst a monitorování znalostních a inovačních společenství.

EIT zajišťuje, aby znalostní a inovační společenství i nadále usilovala o finanční udržitelnost s cílem dosáhnout nejpozději patnáct let po svém vzniku finanční nezávislosti na grantu EIT mobilizací veřejných a soukromých investic, přičemž se i nadále zaměřuje na začleňování činností znalostního trojúhelníku.

EIT zajišťuje, aby znalostní a inovační společenství vyvinula a prováděla strategii pro navazování spolupráce, vytváření rozhraní a zajištění synergií s relevantními evropskými partnerstvími, misemi a ERI, jakož i s dalšími relevantními mezinárodními a unijními iniciativami a programy. Kromě finanční podpory poskytuje EIT znalostním a inovačním společenstvím na základě získaných zkušeností strategický dohled a poradenství. Na základě ukazatelů uvedených mimo jiné v příloze V nařízení (EU) 2021/695 EIT monitoruje a analyzuje výsledky, mobilizaci investic a jednotlivé dopady kvalitativního a kvantitativního rázu.

EIT vyvíjí veškeré úsilí ke sjednocení pojmů, kterými jsou označovány různé prvky struktury jednotlivých znalostních a inovačních společenství, aby dále zjednodušil a rozšířil rozpoznatelnost EIT.

EIT vymezuje a podporuje oblasti užší spolupráce mezi znalostními a inovačními společenstvími na tématech strategického a politického významu. EIT posiluje koordinaci mezi znalostními a inovačními společenstvími v oblastech společného zájmu, zejména podporou spolupráce a výměny zkušeností a osvědčených postupů mezi těmito společenstvími (činnosti napříč znalostními a inovačními společenstvími (15)) v tematických i horizontálních otázkách. Činnosti napříč znalostními a inovačními společenstvími mají největší potenciál, pokud některá znalostní a inovační společenství již řeší společné politické priority Unie, pro něž neexistují vyhrazená znalostní a inovační společenství. Propojení různých znalostních a inovačních společenství při specializovaných společných akcích společného prospěchu má velký potenciál pro synergie a vzájemný mezioborový přínos. EIT tyto činnosti podporuje a aktivně se podílí na definování obsahu a struktury činností napříč znalostními a inovačními společenstvími. EIT monitoruje provádění těchto činností i dosažené výsledky s cílem učinit tyto činnosti nedílnou součástí víceletých strategií znalostních a inovačních společenství. EIT rovněž usnadňuje vytváření sdílených služeb napříč znalostními a inovačními společenstvími za účelem spolupráce na řešení provozních úkolů společných pro všechna znalostní a inovační společenství.

3.2.   Zvyšování regionálního dopadu znalostních a inovačních společenství

EIT dále zvyšuje svůj regionální dopad díky větší otevřenosti a inkluzivnímu přístupu znalostních a inovačních společenství vůči široké škále potenciálních partnerů a zúčastněných stran, intenzivnějšímu šíření a využívání výsledků a lépe integrované regionální strategii znalostních a inovačních společenství. Každé znalostní a inovační společenství je povinno vypracovat a provádět regionální strategii jako nedílnou součást svého plánu činnosti za účelem posílení vztahů s celostátními, regionálními a místními aktéry v oblasti inovací, včetně malých a středních podniků. V relevantních případech znalostní a inovační společenství demonstrují vazby se strategiemi pro inteligentní specializaci a s činnostmi tematických platforem a meziregionálních iniciativ, včetně řídících orgánů evropských strukturálních a investičních fondů. EIT soustavně monitoruje provádění těchto strategií, včetně pákového účinku na tyto fondy.

Inovační přístup založený na místních podmínkách má být začleněn do víceleté strategie a plánu činnosti znalostních a inovačních společenství, stavět na střediscích společného umístění a centrech regionálního inovačního programu a využívat tak jejich úlohy jakožto brány pro přístup ke společenství znalostních a inovačních společenství a pro spolupráci s partnery nacházejícími se na stejném místě, jakož i s jinými místními aktéry v oblasti inovací.

EIT rovněž monitoruje, jak střediska společného umístění a centra regionálního inovačního programu fungují a jak se začleňují do místních inovačních ekosystémů.

EIT zajistí, aby byly činnosti regionálního inovačního programu využívány k získání a snazší integraci potenciálních nových partnerů, kteří zvýší hodnotu znalostních a inovačních společenství, čímž se rozšíří celoevropské pokrytí EIT, a aby byly plně začleněny do víceletých strategií znalostních a inovačních společenství. Regionální inovační program, který řídí EIT a provádějí jej znalostní a inovační společenství, dosud probíhal na dobrovolném základě. Od roku 2021 jsou činnosti regionálního inovačního programu povinné a tvoří nedílnou součást víceleté strategie znalostních a inovačních společenství. EIT zajistí, aby byly činnosti regionálního inovačního programu využívány jako most k příslušným strategiím pro inteligentní specializaci v oblasti výzkumu a inovací.

Znalostní a inovační společenství tuto integraci dále posílí zřízením center regionálního inovačního programu. Centrum regionálního inovačního programu se zřizuje na základě důkladné analýzy potřeb a otevřené výzvy. Je součástí struktury znalostních a inovačních společenství a slouží jako kontaktní místo pro jejich činnost. Jeho cílem je mobilizovat a zapojit místní aktéry znalostního trojúhelníku do činností znalostního a inovačního společenství, vytvářet synergie na místní úrovni, vyhledávat možnosti financování a spolupráce a podporovat jejich aktivní začlenění do ekosystémů. V souladu se strategií rozšiřování znalostních a inovačních společenství by centra regionálního inovačního programu mohla vytvořit podmínky pro zřízení středisek společného umístění v cílovém regionu.

EIT i nadále poskytuje znalostním a inovačním společenstvím poradenství a podporu při přípravě a provádění víceletých strategií pro regionální inovační program. Činnosti regionálního inovačního programu i nadále podporují inovační kapacitu zemí (a regionů v těchto zemích) s nízkou a mírnou výkonností v oblasti inovací podle evropského srovnávacího přehledu inovací, jakož i inovační kapacitu nejvzdálenějších regionů ve smyslu článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, s cílem podpořit jejich začleňování do znalostních a inovačních společenství. Pro činnosti regionálního inovačního programu jsou způsobilé tyto země a regiony (země a regiony regionálního inovačního programu):

| 1) | země (a regiony v těchto zemích) klasifikované jako země a regiony s „nízkou“ nebo „mírnou“ výkonností v oblasti inovací alespoň v jedné ze tří výročních zpráv evropského srovnávacího přehledu inovací vydaných v letech:






  a) | 2018, 2019 a 2020 na období let 2021–2024 a |
| --- | --- | --- |

1)

země (a regiony v těchto zemích) klasifikované jako země a regiony s „nízkou“ nebo „mírnou“ výkonností v oblasti inovací alespoň v jedné ze tří výročních zpráv evropského srovnávacího přehledu inovací vydaných v letech:

a)

2018, 2019 a 2020 na období let 2021–2024 a

| b) | 2021, 2019 a 2023 na období let 2025–2027 a |
| --- | --- |

b)

2021, 2019 a 2023 na období let 2025–2027 a

| 2) | nejvzdálenější regiony. |
| --- | --- |

2)

nejvzdálenější regiony.

Rozpočet EIT určený na provádění činností regionálního inovačního programu činí nejméně 10 % a nejvýše 15 % z celkového objemu finančních prostředků EIT pro stávající a nová znalostní a inovační společenství, což umožní zvýšení počtu partnerů znalostních a inovačních společenství z cílových regionů. Činnosti podporované prostřednictvím regionálního inovačního programu se zaměřují na:

| 1) | přispívání ke zlepšování inovačních kapacit regionálních a místních ekosystémů v celé Unii budováním kapacit a užších interakcí mezi místními aktéry v oblasti inovací, jako jsou klastry, sítě, veřejné orgány, vysokoškolské instituce, výzkumné organizace, instituce odborného vzdělávání a přípravy a malé a střední podniky, jakož i činností těchto aktérů; |
| --- | --- |

1)

přispívání ke zlepšování inovačních kapacit regionálních a místních ekosystémů v celé Unii budováním kapacit a užších interakcí mezi místními aktéry v oblasti inovací, jako jsou klastry, sítě, veřejné orgány, vysokoškolské instituce, výzkumné organizace, instituce odborného vzdělávání a přípravy a malé a střední podniky, jakož i činností těchto aktérů;

| 2) | podporu cíle získávat nové partnery do znalostních a inovačních společenství a propojování místních inovačních ekosystémů do celoevropských inovačních ekosystémů a |
| --- | --- |

2)

podporu cíle získávat nové partnery do znalostních a inovačních společenství a propojování místních inovačních ekosystémů do celoevropských inovačních ekosystémů a

| 3) | získání dodatečného soukromého a veřejného financování se zvláštním zřetelem na evropské strukturální a investiční fondy. |
| --- | --- |

3)

získání dodatečného soukromého a veřejného financování se zvláštním zřetelem na evropské strukturální a investiční fondy.

3.3.   Zřizování nových znalostních a inovačních společenství

S cílem přispět k řešení nových a vznikajících globálních výzev zveřejní EIT otevřené a transparentní výzvy k předkládání návrhů na vytvoření nových znalostních a inovačních společenství v prioritních oblastech vybraných z tematických okruhů strategického významu na základě kritérií, která mimo jiné hodnotí jejich význam pro unijní politické priority ve vztahu k řešení globálních a společenských výzev a jejich potenciál a přidanou hodnotu, které mají být řešeny prostřednictvím modelu EIT. Při zřizování nových znalostních a inovačních společenství se zohlední strategické plánování programu Horizont Evropa a rozpočtové prostředky přidělené EIT na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027. Relevantní kritéria výběru pro evropská partnerství stanovená v příloze III nařízení (EU) 2021/695 se zahrnou do výzvy k předkládání návrhů na znalostní a inovační společenství a posoudí se v průběhu hodnocení.

Na základě návrhu správní rady a jeho analýzy se navrhuje, aby bylo co nejdříve, v roce 2022 nebo 2023, zřízeno první nové znalostní a inovační společenství, totiž v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu, na základě výzvy k předkládání návrhů, která má být zveřejněna pokud možno v roce 2021. Tato prioritní oblast se také nejlépe doplňuje s osmi stávajícími znalostními a inovačními společenstvími i s potenciálními prioritními oblastmi pro další evropská partnerství, která mají být zahájena v rámci programu Horizont Evropa. Informační přehled shrnující problémy v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu a očekávaný dopad nového znalostního a inovačního společenství jsou uvedeny v dodatku 1.

Spuštění druhého nového znalostního a inovačního společenství, totiž v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů, se navrhuje na rok 2026 na základě výzvy k předkládání návrhů zveřejněné v roce 2025. Komise nicméně za pomoci nezávislých externích odborníků provede do roku 2024 ex ante analýzu s cílem zhodnotit význam oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů. Budou-li závěry této analýzy negativní, může Komise předložit návrh na změnu strategického programu inovací 2021–2027, přičemž zohlední příspěvek správní rady a strategické plánování programu Horizont Evropa. Informační přehled shrnující problémy v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů a očekávaný dopad nového znalostního a inovačního společenství jsou uvedeny v dodatku 2.

Další nová znalostní a inovační společenství je možné vybrat v případě, že budou k dispozici dodatečné rozpočtové prostředky nad rámec prostředků EIT, přičemž se zohlední příspěvek správní rady, strategické plánování programu Horizont Evropa a kritéria stanovená pro výběr evropských partnerství, zejména otevřenost, transparentnost, unijní přidaná hodnota, příspěvek k cílům udržitelného rozvoje, soudržnost a synergie.

3.4.   Podpora inovačních a podnikatelských kapacit vysokoškolských institucí

EIT ve spolupráci s Komisí a po konzultaci se znalostními a inovačními společenstvími navrhne a zahájí pilotní iniciativu na podporu rozvoje inovačních a podnikatelských kapacit vysokoškolských institucí a jejich začlenění do inovačních ekosystémů (pilotní iniciativa pro vysokoškolské vzdělávání), kterou budou znalostní a inovační společenství provádět od roku 2021. Prostřednictvím modelu začleňování znalostního trojúhelníku EIT překlenuje přetrvávající nesoulad mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a inovacemi. EIT a znalostní a inovační společenství jsou zejména klíčovými nástroji pro rozvoj lidského kapitálu díky svému specifickému zaměření na inovace a podnikatelské vzdělávání. Dopad EIT je však třeba dále rozšiřovat i nad rámec partnerů znalostních a inovačních společenství.

Vysokoškolské instituce v celé Evropě musí být inovativní a podnikavé ve svém přístupu ke vzdělávání, výzkumu, spolupráci s podniky a širšímu regionálnímu a místnímu inovačnímu ekosystému, včetně občanské společnosti, veřejných institucí a organizací třetího sektoru, a to co nejinkluzivnějším a genderově nejvyváženějším způsobem, čehož lze dosáhnout pomocí jasné strategie, metodického rámce a přidělení prostředků.

Činnosti znalostních a inovačních společenství související s pilotní iniciativou pro vysokoškolské vzdělávání musí být prováděny prostřednictvím otevřených a transparentních výzev k předkládání návrhů, jejichž cílem je posílit inovační kapacity vysokoškolského vzdělávání, s důrazem především na vysokoškolské instituce, které nejsou partnery znalostních a inovačních společenství, v rámci inovačních hodnotových řetězců a ekosystémů v celé Unii. Činnosti se zaměřují především na rozvoj kapacit vysokoškolských institucí, včetně:

| 1) | výměny a provádění osvědčených postupů při začleňování znalostních trojúhelníků, včetně organizačního učení, odborné přípravy za účelem zvýšení kvalifikace a rekvalifikace a mentorství; |
| --- | --- |

1)

výměny a provádění osvědčených postupů při začleňování znalostních trojúhelníků, včetně organizačního učení, odborné přípravy za účelem zvýšení kvalifikace a rekvalifikace a mentorství;

| 2) | vypracování akčních plánů pro řešení zjištěných potřeb v oblastech, jako jsou řízení inovací, zakládání a rozvoj nových podniků, přenos technologií včetně řízení práv duševního vlastnictví, udržitelnost a klimatická neutralita již ve fázi návrhu, řízení lidí a organizace, začleňování genderového hlediska do inovací a spolupráce s místními zainteresovanými stranami a občanskou společností a |
| --- | --- |

2)

vypracování akčních plánů pro řešení zjištěných potřeb v oblastech, jako jsou řízení inovací, zakládání a rozvoj nových podniků, přenos technologií včetně řízení práv duševního vlastnictví, udržitelnost a klimatická neutralita již ve fázi návrhu, řízení lidí a organizace, začleňování genderového hlediska do inovací a spolupráce s místními zainteresovanými stranami a občanskou společností a

| 3) | provádění akčních plánů rozvoje inovačních kapacit a navazujících činností. |
| --- | --- |

3)

provádění akčních plánů rozvoje inovačních kapacit a navazujících činností.

Tyto činnosti jsou uskutečňovány se zapojením dalších aktérů znalostního trojúhelníku, například institucí odborného vzdělávání a přípravy, organizací pro výzkum a technologie, malých a středních podniků a začínajících podniků, a doplňují působení EIT v oblasti vzdělávání jakožto zásadní součást činností znalostních a inovačních společenství v rámci začleňování znalostního trojúhelníku. EIT v rámci pilotní iniciativy pro vysokoškolské vzdělávání podporuje užší spolupráci mezi znalostními a inovačními společenstvími. Kritéria způsobilosti, která mají být zahrnuta do výzev k předkládání návrhů, musí zajistit, aby většina financování na projekt směřovala do vysokoškolských institucí mimo znalostní a inovační společenství. Cílem pilotní iniciativy pro vysokoškolské vzdělávání je to, aby dopad EIT přesahoval znalostní a inovační společenství a aby přispěl ke splnění hlavního úkolu EIT, kterým je podpora udržitelného hospodářského růstu a konkurenceschopnosti posílením inovační kapacity členských států v souladu s cíli programu Horizont Evropa zaměřenými na podporu podnikatelských a inovačních dovedností z hlediska celoživotního učení, včetně zvýšení kapacit vysokoškolských institucí v celé Evropě.

Podpora EIT musí také vycházet z politických iniciativ, jako jsou rámce HEInnovate (16) a RIIA (17), které prokázaly svou hodnotu v řadě vysokoškolských institucí a členských států v celé Unii. EIT navrhuje podpůrné činnosti v úzké spolupráci s Komisí a po konzultaci se znalostními a inovačními společenstvími, přičemž zajišťuje plnou soudržnost a doplňkovost s příslušnými činnostmi v rámci programu Horizont Evropa, programu Erasmus+, který byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 (18), a dalších programů Unie.

Konkrétní podrobnosti procesu provádění a mechanismu realizace budou v prvních třech letech dále rozpracovány a doladěny a během této pilotní fáze se monitorují a hodnotí. Hodnocení pilotní fáze provedou nezávislí externí odborníci a výsledky budou předány skupině zástupců členských států a Evropskému parlamentu. Na základě výsledků tohoto hodnocení rozhodne správní rada o tom, zda má pilotní iniciativa pro vysokoškolské vzdělávání pokračovat a být rozšířena, nebo zda má být ukončena.

Správní rada řídí provádění a monitorování činností znalostních a inovačních společenství a dohlíží na ně. Zvláštní pozornost je věnována zajištění: otevřeného a inkluzivního přístupu k získání vysokoškolských institucí, které nejsou partnery znalostních a inovačních společenství, s cílem zajistit široké zeměpisné pokrytí; mezioborového a meziodvětvového přístupu a propojení; širšího zapojení žen v odvětvích, v nichž jsou nedostatečně zastoupeny; a propojení s regionálním inovačním programem, příslušnými tematickými platformami a strategiemi pro inteligentní specializaci a případně s nástrojem na podporu politik.

EIT posuje a rozšiřuje působnost označení EIT nad rámec znalostních a inovačních společenství, tak aby se vztahovala i na vysokoškolské instituce účastnící se akce. Za účasti aktérů z celého znalostního trojúhelníku se EIT snaží propojovat svou podporu pro rozvoj inovační kapacity v oblasti vysokoškolského vzdělávání s označením EIT, které se v současné době uděluje vzdělávacím programům znalostních a inovačních společenství.

EIT rozšíří označení EIT na činnosti v oblasti celoživotního učení, jako jsou programy mentorování, odborné přípravy, rozšiřování dovedností, zvyšování kvalifikace a rekvalifikace a hromadné otevřené on-line kurzy, které zahrnou a osloví širší cílovou skupinu studentů, dospělých účastníků vzdělávání a institucí, včetně institucí odborného vzdělávání a přípravy, i mimo znalostní a inovační společenství. Očekává se, že uplatňování označení EIT i mimo společenství EIT bude mít strukturovanější účinek na všech úrovních (jednotlivec, program a instituce).

EIT monitoruje udělování označení EIT programům vzdělávání a odborné přípravy znalostních a inovačních společenství a její rozšiřování a usiluje o účinnější mechanismus zajištění kvality, včetně externího uznávání a akreditace označení EIT.

Aby byla pilotní iniciativa pro vysokoškolské vzdělávání úspěšná, poskytuje EIT zúčastněným vysokoškolským institucím cílené poradenství, odborné znalosti a odborné vedení, přičemž se zaměřuje na vysokoškolské instituce z celé Evropy a zvláštní pozornost věnuje vysokoškolským institucím ze zemí (a regionů v těchto zemích) s nízkou a mírnou výkonností v oblasti inovací a na další regiony s nízkou výkonností, které chtějí rozvinout své inovační kapacity a posílit svou inovační stopu a strategie pro inteligentní specializaci.

3.5.   Průřezové činnosti EIT

3.5.1.   Komunikace a šíření informací

EIT a znalostní a inovační společenství usilují o zlepšení a posílení své komunikace a viditelnosti a uplatňují vylepšenou strategii budování značky s ohledem na své hlavní zúčastněné strany v členských státech i mimo ně v souladu s komunikačním přístupem uplatňovaným v souvislosti s programem Horizont Evropa. S rostoucím počtem znalostních a inovačních společenství a pilotní iniciativou pro vysokoškolské vzdělávání zintenzivní EIT své úsilí o větší uznání podpory Unie jako značky kvality pro inovace. Toto řízení značky a lepší komunikace mají zásadní význam zejména pro občany a pro a celostátní a regionální orgány, neboť inovace, jež produkuje EIT, pomáhají prokázat konkrétní dopad investic Unie prostřednictvím programu Horizont Evropa.

EIT usiluje o intenzivnější využití stávajících informačních sítí Unie a o zajištění koordinace jejich činností s cílem zajistit potenciálním partnerům znalostních a inovačních společenství EIT lepší poradenství a pokyny. Toto intenzivnější využití a tato koordinace mohou zahrnovat podporu celostátních a regionálních orgánů při určování nezbytných synergií s víceletými strategiemi znalostních a inovačních společenství. S cílem zajistit rozsáhlejší šíření a lepší pochopení příležitostí, které EIT nabízí, posílí EIT poskytování pokynů a pomoci v otázkách týkajících se účasti na znalostních a inovačních společenstvích v celé Evropě, a to s využitím stávajících informačních sítí a struktur v celé Evropě, zejména národních kontaktních míst uvedených v nařízení (EU) 2021/695.

S cílem zajistit, aby byla rozsáhlá komunita zúčastněných stran v celém znalostním trojúhelníku na úrovni Unie a na vnitrostátní, regionální a místní úrovni informována o všech výzvách a financovaných projektech EIT (a znalostních a inovačních společenství), budou se tyto výzvy a projekty zveřejňovat i na evropském portálu s přehledem možností financování a nabídkových řízení podle nařízení (EU) 2021/695.

EIT pořádá alespoň dvakrát ročně pravidelné schůzky skupiny zástupců členských států a příslušných útvarů Komise, aby se zajistila vhodná komunikace a tok informací s členskými státy a na úrovni Unie. Evropský parlament a Rada jsou řádně informovány o výkonnosti, dosažených výsledcích a činnostech EIT a znalostních a inovačních společenství. Mimoto skupina zástupců členských států poskytuje EIT poradenství v otázkách strategického významu. Skupina zástupců členských států společně s EIT zajišťuje u činností podporovaných EIT vhodnou podporu pro propojení a prosazování synergií s celostátními nebo regionálními programy a iniciativami a pro sdílení informací o možném celostátním a regionálním spolufinancování těchto činností.

EIT dále zvyšuje viditelnost svých činností mezi občany a v rámci společenství EIT prostřednictvím fóra zúčastněných stran (19), cen EIT a společenství absolventů EIT (20), s cílem podporovat interakce s evropskými aktéry znalostního trojúhelníku a ocenit nejslibnější inovátory a podnikatele v Evropě.

EIT i nadále řídí společenství absolventů EIT a poskytuje mu strategické pokyny (ve spolupráci s radou absolventů EIT) s cílem maximalizovat jeho vliv v oblasti podnikání a ve společnosti a soustavné zapojení jeho členů do činností podporovaných EIT. V průběhu let 2021–2027 bude společenství absolventů EIT i nadále růst a rovněž zahrne absolventy, kteří se podílejí na činnostech podporujících inovační kapacity vysokoškolských institucí.

3.5.2.   Určit a sdílet osvědčené postupy se zúčastněnými stranami

EIT určuje, kodifikuje, účinně sdílí a šíří poznatky a osvědčené postupy vyplývající z činností financovaných EIT a za tímto účelem spolupracuje s orgány členských států na celostátní i regionální úrovni, s Komisí a Evropským parlamentem, zejména s jeho vědeckým a technologickým panelem (STOA), přičemž vytváří strukturovaný dialog a koordinuje úsilí. Očekává se, že znalostní a inovační společenství a projekty podporující inovační a podnikatelskou kapacitu vysokoškolských institucí budou cennými zdroji důkazů a experimentálního učení pro tvůrce politik v oblasti výzkumu, inovací a vysokoškolského vzdělávání, jakož i v různých tematických oblastech.

Osvědčené postupy a zkušenosti získané od znalostních a inovačních společenství zatím nejsou dostatečně sdruženy a kodifikovány ani účinně šířeny. EIT dále rozvíjí svou úlohu inovačního institutu schopného odhalovat, analyzovat, kodifikovat a sdílet inovační postupy, poznatky a výsledky činností financovaných EIT (podpora vzdělávání a odborné přípravy, výzkumu a inovací a podnikání) a zajišťovat jejich zavádění v širším měřítku. Tato činnost vychází z vazeb a synergií s ostatními iniciativami programu Horizont Evropa, zejména s ERI, misemi a evropskými partnerstvími.

3.5.3.   Mezinárodní spolupráce a globální informační činnost

EIT vypracuje hlavní rysy mezinárodní spolupráce EIT a znalostních a inovačních společenství pod dohledem správní rady v souladu s přístupem programu Horizont Evropa k mezinárodní spolupráci podle nařízení (EU) 2021/695 a s dalšími relevantními politikami Unie a po konzultaci s příslušnými útvary Komise. EIT usiluje o zajištění toho, aby jeho činnosti měly větší dopad, prostřednictvím mezinárodní spolupráce a koordinuje mezinárodní činnosti znalostních a inovačních společenství financované EIT. Dbá na soulad s příslušnými cíli politiky Unie, jakož i s jejími prioritami v oblasti výzkumu a inovací, a na zajišťování unijní přidané hodnoty. Pokud se za nezbytnou ke zvýšení dopadu a k účinnějšímu plnění cílů EIT považuje fyzická přítomnost společenství EIT ve třetí zemi, zajistí EIT koordinaci intervence a poskytne pobídky pro spolupráci znalostních a inovačních společenství.

Při své mezinárodní spolupráci a celosvětových informačních činnostech se EIT ve spolupráci s Komisí zaměří na účinné řešení globálních výzev a zároveň na příspěvek k příslušným mezinárodním iniciativám a cílům udržitelného rozvoje, zajištění přístupu k talentům a posílení nabídky inovativních řešení a poptávky po nich. EIT tyto činnosti pečlivě monitoruje a zajišťuje, aby byly v souladu s přístupem programu Horizont Evropa k mezinárodní spolupráci podle nařízení (EU) 2021/695 a s dalšími relevantními politikami Unie.

3.6.   Zajištění náležitého fungování: způsob fungování

Tento oddíl obsahuje řadu opatření, jejichž cílem je přizpůsobit a zlepšit současné fungování EIT a znalostních a inovačních společenství. Provádění těchto opatření na úrovni EIT sleduje efektivní, posílená a strategická správní rada, která také poskytuje nezbytné pobídky a kontrolu, mimo jiné prostřednictvím procesu přidělování finančních prostředků na základě výkonnosti, aby zajistila provádění uvedených opatření znalostními a inovačními společenstvími.

3.6.1.   Model fungování znalostních a inovačních společenství

EIT zajistí, aby fungování znalostních a inovačních společenství bylo v plném souladu s příslušnými požadavky stanovenými v nařízení (EU) 2021/695, včetně zajištění přechodu osmi stávajících znalostních a inovačních společenství na plnění nových prováděcích kritérií pro evropská partnerství vymezených v uvedeném nařízení. EIT proto znalostním a inovačním společenstvím poskytuje posílené operační vedení a průběžně monitoruje jejich výkonnost s cílem zajistit dodržování zásad řádné správy, řádného řízení, monitorování a hodnocení stanovených v nařízení (EU) 2021/819, jakož i zásad a kritérií pro evropská partnerství vymezených v nařízení (EU) 2021/695, a soulad s požadavky plynoucími z priorit a ukazatelů programu Horizont Evropa s cílem maximalizovat jejich výkonnost a dopad, a to na základě strategie dlouhodobé spolupráce mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími. Pokud znalostní a inovační společenství nedosahuje dostatečné výkonnosti, nevykazuje odpovídající výsledky, nedosahuje očekávaného dopadu či nemá unijní přidanou hodnotu, přijmou se vhodná nápravná opatření.

EIT zajistí, aby byla zdokonalena opatření zajišťující stálou otevřenost znalostních a inovačních společenství novým členům, jakož i transparentnost během provádění, a to zejména přijetím a uplatňováním transparentních, jednoznačných a jednotných kritérií pro vstup nových členů, kteří jsou pro partnerství přínosem, a kritérií pro odchod členů, jakož i další ustanovení, jako jsou transparentní postupy pro přípravu plánů činnosti a systematické monitorování činností znalostních a inovačních společenství. Znalostní a inovační společenství rovněž provádějí své činnosti zcela transparentním způsobem, a to i prostřednictvím otevřených výzev pro určování a výběr svých projektů, partnerů a dalších činností, a zůstávají otevřenými a dynamickými partnerstvími, k nimž se mohou na základě excelence a významu pro inovace připojit noví partneři z celé Unie, jako jsou v rostoucí míře i malé a střední podniky a začínající podniky, které jsou pro partnerství přínosem. S cílem omezit koncentrace financování a zajistit, aby se na činnostech znalostních a inovačních společenství podílela široká síť partnerů, musí být zajištěna větší transparentnost a inkluzivnost postupu přípravy jejich plánů činnosti (včetně určení priorit, výběru činností a přidělování finančních prostředků) a souvisejících rozhodnutí o financování. Znalostní a inovační společenství se ve svých víceletých strategiích musí zabývat rozšířením partnerství, včetně zřizování nových středisek společného umístění, na něž správní rada vyčlení odpovídající rozpočet. Při rozhodování o financování správní rada zohlední pokrok dosažený při plnění cílů uvedených ve víceletých strategiích, mimo jiné počet středisek společného umístění. Znalostní a inovační společenství musí rozsáhleji využívat mechanismy konkurenčního financování a zvýšit otevřenost výzev, zejména u projektů, které jsou otevřeny třetím stranám. Všechna tato opatření zvýší počet zúčastněných subjektů zapojených do činností znalostních a inovačních společenství. Konečně znalostní a inovační společenství ve svých pravidelných zprávách informují rovněž o zapojení nových partnerů jakožto o jednom z prvků svého financování na základě výkonnosti.

Jelikož znalostní a inovační společenství působí v celém hodnotovém řetězci inovací, zajistí v portfoliu svých plánů činnosti trvalou náležitou rovnováhu mezi všemi stranami znalostního trojúhelníku a souvisejícími činnostmi. EIT monitoruje operace znalostních a inovačních společenství s cílem zajistit, aby byly prováděny prostřednictvím štíhlé, účinné a nákladově efektivní struktury, která udržuje administrativní náklady, náklady na řízení a režijní náklady na minimální úrovni. EIT zajistí, aby znalostní a inovační společenství dosahovala svých očekávaných dopadů prostřednictvím široké škály činností určených v jejich plánech činnosti, které účinně podporují plnění jejich cílů, včetně jejich případného dopadu na inovační ekosystémy na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni.

Závazky každého z partnerů znalostního a inovačního společenství musí být zajištěny pravidelným sledováním skutečných příspěvků partnerů ve srovnání s původními závazky. EIT zajistí, aby znalostní a inovační společenství měla zaveden systém řízení rizik pro případy, kdy někteří partneři nebudou schopni plnit své původní závazky. Znalostní a inovační společenství za účelem finanční udržitelnosti svých činností usilují o širokou škálu zdrojů příjmů a investic. Za tímto účelem zajišťují, aby podmínky přístupu k partnerství zůstávaly atraktivní pro širokou škálu potenciálních partnerů. Žádný členský příspěvek ani školné by neměly představovat překážku pro účast relevantních partnerů, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a studentů, ve znalostním a inovačním společenství.

3.6.2.   Model financování znalostních a inovačních společenství

EIT by prostřednictvím štíhlého a zjednodušeného modelu financování měl posilovat dopad znalostních a inovačních společenství a jejich přínos k plnění cílů EIT a programu Horizont Evropa, jakož i podporovat angažovanost partnerů znalostních a inovačních společenství. Za účelem zvýšení přidané hodnoty své podpory přizpůsobuje EIT svůj model financování. EIT usiluje o to, aby přechod mezi jednotlivými obdobími víceletého finančního rámce proběhl hladce, zejména u probíhajících činností. Existují tři hlavní oblasti, v nichž EIT provádí zlepšení.

Za prvé, EIT postupně snižuje svou sazbu financování činností znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou (21) s cílem zvýšit objem soukromých a veřejných investic jiných, než jsou příjmy od jejich partnerů. Předpokládá se, že přizpůsobení modelu financování znalostním a inovačním společenstvím usnadní přechod k finanční udržitelnosti. Rovněž se předpokládá, že znalostní a inovační společenství budou motivována k tomu, aby během trvání dohod o partnerství postupně snižovala ve svém plánu činnosti podíl financování od EIT a zároveň zvyšovala míru spoluinvestování ze zdrojů mimo EIT. Ke snižování míry financování od EIT pro činnosti znalostních a inovačních společenství s přidanou hodnotou dochází ve všech fázích celého životního cyklu znalostních a inovačních společenství (zahájení činnosti, rozjezd, plné fungování, výstup z grantu EIT), jak je uvedeno v následující tabulce:

| | Zahájení činnosti | Rozjezd | Plné fungování | Výstup z grantu EIT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Roky | 1 – 4 | 5 – 7 | 8 – 11 | 12 – 15 |
| Sazba financování ze strany EIT | Až 100 % | Až 80 % | Až 70 % | Až 50 % v roce 12, snižování o 10 % ročně |

Zahájení činnosti

Rozjezd

Plné fungování

Výstup z grantu EIT

Roky

1 – 4

5 – 7

8 – 11

12 – 15

Sazba financování ze strany EIT

Až 100 %

Až 80 %

Až 70 %

Až 50 % v roce 12, snižování o 10 % ročně

Obrázek 1: Sazba financování ze strany EIT v období 2021–2027

Provádění činností některých znalostních a inovačních společenství může vzhledem k jejich specifické povaze vyžadovat zvláštní pobídky. Za tímto účelem může správní rada rozhodnout o tom, že budou pro činnosti napříč znalostními a inovačními společenstvími, činnosti regionálního inovačního programu a pilotní iniciativu pro vysokoškolské vzdělávání uplatňovány příznivější podmínky financování.

Za druhé, EIT zajistí, aby proces přidělování grantů vycházel z modelu financování na základě výkonnosti. Co nejvíce se rozšíří používání víceletých grantů. Financování od EIT musí být přímo vázáno na pokrok dosažený v oblastech uvedených v článku 10 a v čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) 2021/819 a na cíle znalostních a inovačních společenství stanovené v jejich plánech činnosti a v případě nedostatečných výsledků může být sníženo, upraveno nebo ukončeno. EIT mimo jiné poskytne znalostním a inovačním společenstvím silnější pobídky k tomu, aby usilovala o nové partnery, a přijme nápravná opatření, zejména na základě individuální výkonnosti těchto společenství, s cílem zajistit co největší dopad.

Za třetí, před uplynutím počátečního období prvních sedm let činnosti znalostních a inovačních společenství uplatňuje EIT přísná pravidla pro posílení mechanismu komplexního hodnocení v souladu s články 10 a 11 nařízení (EU) 2021/819. Toto komplexní hodnocení, které je prováděno s pomocí nezávislých externích odborníků, musí být v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy a s kritérii pro monitorování a hodnocení evropských partnerství stanovenými v nařízení (EU) 2021/695. Provádí se před uplynutím počátečního sedmiletého období. V závislosti na výsledku tohoto komplexního hodnocení rozhodne správní rada buď o pokračování finančního příspěvku pro znalostní a inovační společenství, nebo o jeho ukončení (tj. o neprodloužení rámcové dohody o partnerství s tímto znalostním a inovačním společenstvím) a přerozdělení zdrojů na činnosti s lepšími výsledky. Před přijetím tohoto rozhodnutí požádá správní rada o stanovisko skupinu zástupců členských států.

3.6.3.   Snížení administrativní zátěže

EIT zvyšuje své úsilí o zjednodušování s cílem snížit administrativní zátěž znalostních a inovačních společenství, čímž se umožní pohotové a účinné provádění jejich plánů činnosti a víceletých strategií. Toto zjednodušení může zahrnovat použití paušální částky nebo jednotkových nákladů pro dotčené činnosti znalostních a inovačních společenství. Kromě toho, s cílem lépe plánovat zdroje, zejména u inovačních činností, jakož i usnadnit větší angažovanost a dlouhodobé investice ze strany partnerů účastnících se činností znalostních a inovačních společenství, podepíše EIT se znalostními a inovačními společenstvími ve vhodných případech víceleté grantové dohody, které budou ve vhodných případech obsahovat ustanovení o financování na základě výkonnosti, na základě příslušných dohod o partnerství. Tyto víceleté grantové dohody nesmějí být uzavírány na dobu delší než tři roky.

3.6.4.   Vztahy EIT se znalostními a inovačními společenstvími po ukončení dohody o partnerství

EIT vypracuje obecné zásady pro vztahy se znalostními a inovačními společenstvími po ukončení dohody o partnerství v souladu s rámcem pro evropská partnerství stanoveným v nařízení (EU) 2021/695. Na základě podrobné nezávislé studie vytvoří EIT v úzké spolupráci s Komisí do konce roku 2023 celkový rámec pro své vztahy se znalostními a inovačními společenstvími, jejichž dohoda o partnerství bude v průběhu programového období 2021–2027 ukončena nebo uplyne její doba platnosti. Tato podrobná nezávislá studie zahrne posouzení úsilí znalostních a inovačních společenství o dosažení finanční udržitelnosti, vytvořených příjmů a finančního výhledu znalostních a inovačních společenství a stanoví veškeré činnosti, jejichž pokračování by mohlo být ohroženo kvůli nedostatku zdrojů. Pokud bude výsledek závěrečného přezkumu pozitivní, může EIT s daným znalostním a inovačním společenstvím uzavřít memorandum o spolupráci (22), jehož cílem bude zachovat aktivní spolupráci s ním i po ukončení dohody o partnerství.

Memorandum o spolupráci zahrnuje:

| a) | práva a povinnosti spojené s pokračováním činností znalostního trojúhelníku a s údržbou ekosystému a sítě znalostních a inovačních společenství; |
| --- | --- |

a)

práva a povinnosti spojené s pokračováním činností znalostního trojúhelníku a s údržbou ekosystému a sítě znalostních a inovačních společenství;

| b) | podmínky používání označení EIT a účasti na cenách EIT a dalších iniciativách pořádaných EIT; |
| --- | --- |

b)

podmínky používání označení EIT a účasti na cenách EIT a dalších iniciativách pořádaných EIT;

| c) | podmínky účasti na činnostech souvisejících s vysokoškolským vzděláváním a odbornou přípravou včetně používání označení EIT pro programy vzdělávání a odborné přípravy a vztahů se společenstvím absolventů EIT; |
| --- | --- |

c)

podmínky účasti na činnostech souvisejících s vysokoškolským vzděláváním a odbornou přípravou včetně používání označení EIT pro programy vzdělávání a odborné přípravy a vztahů se společenstvím absolventů EIT;

| d) | podmínky účasti na soutěžních výzvách EIT k předkládání návrhů na některé zvláštní činnosti, včetně činností napříč znalostními a inovačními společenstvími a sdílených služeb; |
| --- | --- |

d)

podmínky účasti na soutěžních výzvách EIT k předkládání návrhů na některé zvláštní činnosti, včetně činností napříč znalostními a inovačními společenstvími a sdílených služeb;

| e) | podmínky dodatečné podpory od EIT pro činnosti týkající se nadnárodní koordinace středisek společného umístění s vysokou unijní přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

e)

podmínky dodatečné podpory od EIT pro činnosti týkající se nadnárodní koordinace středisek společného umístění s vysokou unijní přidanou hodnotou.

Správní rada stanoví dobu trvání, obsah a strukturu memoranda o spolupráci, včetně specifických činností znalostních a inovačních společenství, kterým lze poskytovat podporu podle druhého odstavce písm. a) až e), při zohlednění výsledků podrobné nezávislé studie. Znalostní a inovační společenství jsou oprávněna k účasti na činnostech EIT v souladu s podmínkami stanovenými v memorandu o spolupráci, včetně účasti na soutěžních výzvách k předkládání návrhů.

3.7.   Synergie a doplňkovost s dalšími unijními programy

Díky své široké oblasti působnosti a speciální úloze jakožto nedílné součásti programu Horizont Evropa je EIT schopen vytvářet synergie a zajišťovat doplňkovost s jinými programy nebo nástroji Unie, aniž by zdvojoval činnosti, mimo jiné posílením své podpory pro znalostní a inovační společenství při plánování a provádění činností. Předpokládá se, že EIT přispěje k synergii ve střednědobém až dlouhodobém horizontu, mimo jiné pokud jde o:

Erasmus+

| — | EIT usiluje o vytvoření synergií mezi komunitou Erasmus+ a společenstvím EIT. Spolupráce by se měla zaměřovat na zajištění přístupu studentů programu Erasmus+, kteří se účastní programů partnerských vysokoškolských institucí znalostních a inovačních společenství, letních škol znalostních a inovačních společenství nebo jiných relevantních vzdělávacích činností (týkajících se například podnikání a řízení inovací) a navazování kontaktů se sítí absolventů znalostních a inovačních společenství. |
| --- | --- |

—

EIT usiluje o vytvoření synergií mezi komunitou Erasmus+ a společenstvím EIT. Spolupráce by se měla zaměřovat na zajištění přístupu studentů programu Erasmus+, kteří se účastní programů partnerských vysokoškolských institucí znalostních a inovačních společenství, letních škol znalostních a inovačních společenství nebo jiných relevantních vzdělávacích činností (týkajících se například podnikání a řízení inovací) a navazování kontaktů se sítí absolventů znalostních a inovačních společenství.

| — | Činnosti v rámci spolupráce mohou rovněž zahrnovat poskytování odborné přípravy EIT nebo znalostními a inovačními společenstvími akademickým pracovníkům (z libovolné vysokoškolské instituce mimo znalostní a inovační společenství) pro vzdělávací programy, které integrují podnikání a inovace, jakož i testování, přijímání a rozšiřování inovativních postupů vyvinutých v rámci sítí Erasmus+ (jako jsou znalostní aliance mezi vysokoškolskými institucemi a podniky) znalostními a inovačními společenstvími a naopak. |
| --- | --- |

—

Činnosti v rámci spolupráce mohou rovněž zahrnovat poskytování odborné přípravy EIT nebo znalostními a inovačními společenstvími akademickým pracovníkům (z libovolné vysokoškolské instituce mimo znalostní a inovační společenství) pro vzdělávací programy, které integrují podnikání a inovace, jakož i testování, přijímání a rozšiřování inovativních postupů vyvinutých v rámci sítí Erasmus+ (jako jsou znalostní aliance mezi vysokoškolskými institucemi a podniky) znalostními a inovačními společenstvími a naopak.

| — | Je-li to možné, jsou zajištěny synergie s iniciativou Evropské univerzity, která by mohla přispět k začlenění vzdělávacích činností EIT, aby se dosáhlo systémového dopadu. |
| --- | --- |

—

Je-li to možné, jsou zajištěny synergie s iniciativou Evropské univerzity, která by mohla přispět k začlenění vzdělávacích činností EIT, aby se dosáhlo systémového dopadu.

Program Digitální Evropa, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady EU) 2021/694 (23)

| — | Znalostní a inovační společenství, zejména pak střediska společného umístění, spolupracují v souladu s nařízením (EU) 2021/694 s evropskými centry pro digitální inovace, aby se podpořila digitální transformace průmyslu a organizací veřejného sektoru. |
| --- | --- |

—

Znalostní a inovační společenství, zejména pak střediska společného umístění, spolupracují v souladu s nařízením (EU) 2021/694 s evropskými centry pro digitální inovace, aby se podpořila digitální transformace průmyslu a organizací veřejného sektoru.

| — | Jsou zkoumány možnosti, jak by znalostní a inovační společenství mohla využívat infrastruktury a kapacity vytvořené v rámci programu Digitální Evropa (jako jsou datové zdroje a knihovny algoritmů umělé inteligence a odborná střediska vysoce výkonné výpočetní techniky v členských státech) v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, jakož i pro účely testování a demonstrací v inovačních projektech. |
| --- | --- |

—

Jsou zkoumány možnosti, jak by znalostní a inovační společenství mohla využívat infrastruktury a kapacity vytvořené v rámci programu Digitální Evropa (jako jsou datové zdroje a knihovny algoritmů umělé inteligence a odborná střediska vysoce výkonné výpočetní techniky v členských státech) v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, jakož i pro účely testování a demonstrací v inovačních projektech.

Fondy politiky soudržnosti (zejména Evropský fond pro regionální rozvoj a Evropský sociální fond, zavedené nařízením Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti, a Evropský sociální fond plus, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus)

| — | Znalostní a inovační společenství prostřednictvím svých středisek společného umístění a center regionálního inovačního programu podporují regionální a meziregionální spolupráci mezi aktéry znalostního trojúhelníku a řídícími orgány v synergii s meziregionální spoluprací a investicemi v rámci hodnotových řetězců v souvisejících prioritních oblastech inteligentní specializace a s prací tematických platforem pro inteligentní specializaci. Takováto spolupráce s řídícími orgány může vést k zahrnutí činností znalostních a inovačních společenství do operačních programů. EIT rovněž zkoumá příspěvky k iniciativám v oblasti rozvoje dovedností v rámci fondů politiky soudržnosti prostřednictvím výměny osvědčených postupů. |
| --- | --- |

—

Znalostní a inovační společenství prostřednictvím svých středisek společného umístění a center regionálního inovačního programu podporují regionální a meziregionální spolupráci mezi aktéry znalostního trojúhelníku a řídícími orgány v synergii s meziregionální spoluprací a investicemi v rámci hodnotových řetězců v souvisejících prioritních oblastech inteligentní specializace a s prací tematických platforem pro inteligentní specializaci. Takováto spolupráce s řídícími orgány může vést k zahrnutí činností znalostních a inovačních společenství do operačních programů. EIT rovněž zkoumá příspěvky k iniciativám v oblasti rozvoje dovedností v rámci fondů politiky soudržnosti prostřednictvím výměny osvědčených postupů.

| — | EIT podporuje spolupráci mezi relevantními znalostními a inovačními společenstvími a platformami pro inteligentní specializaci s cílem usnadnit synergie mezi zdroji EIT, fondy politiky soudržnosti a dalšími evropskými, celostátními a regionálními programy. Cílem je dosáhnout širšího zastoupení činností EIT v celé Unii, posílit vazby se strategiemi pro inteligentní specializaci a lépe využívat regionální inovační program k dosažení pákového efektu evropských strukturálních a investičních fondů v činnostech EIT a znalostních a inovačních společenství. |
| --- | --- |

—

EIT podporuje spolupráci mezi relevantními znalostními a inovačními společenstvími a platformami pro inteligentní specializaci s cílem usnadnit synergie mezi zdroji EIT, fondy politiky soudržnosti a dalšími evropskými, celostátními a regionálními programy. Cílem je dosáhnout širšího zastoupení činností EIT v celé Unii, posílit vazby se strategiemi pro inteligentní specializaci a lépe využívat regionální inovační program k dosažení pákového efektu evropských strukturálních a investičních fondů v činnostech EIT a znalostních a inovačních společenství.

Program InvestEU

| — | Znalostní a inovační společenství usilují o spolupráci s poradenským centrem InvestEU, aby se poskytla technická podpora a pomoc podnikům založeným s pomocí znalostních a inovačních společenství za účelem přípravy, rozvoje a realizace projektů. |
| --- | --- |

—

Znalostní a inovační společenství usilují o spolupráci s poradenským centrem InvestEU, aby se poskytla technická podpora a pomoc podnikům založeným s pomocí znalostních a inovačních společenství za účelem přípravy, rozvoje a realizace projektů.

| — | Znalostní a inovační společenství se v úzké spolupráci s útvary Komise a v synergii s ERI snaží přispívat do portálu InvestEU s cílem přiblížit investory a finanční zprostředkovatele k podnikům založeným s pomocí znalostních a inovačních společenství. |
| --- | --- |

—

Znalostní a inovační společenství se v úzké spolupráci s útvary Komise a v synergii s ERI snaží přispívat do portálu InvestEU s cílem přiblížit investory a finanční zprostředkovatele k podnikům založeným s pomocí znalostních a inovačních společenství.

Program Kreativní Evropa, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/818 (24)

Program Kreativní Evropa je významný mimo jiné pro činnosti nového znalostního a inovačního společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu. S programem Kreativní Evropa je rozvíjena silná synergie a doplňkovost v oblastech, jako jsou kreativní dovednosti, pracovní místa a obchodní modely.

Program pro jednotný trh, zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady EU) 2021/690 (25)

Znalostní a inovační společenství usilují o spolupráci se sítí Enterprise Europe Network (EEN) a jejími odvětvovými skupinami, aby se usnadnila spolupráce mezi podniky, přenos technologií a partnerství v oblasti inovací pro podnikatele, kteří chtějí rozvíjet svou činnost v celé Unii i mimo ni, v souladu s nařízením (EU) 2021/690. Organizace EEN budou podporovat činnosti znalostních a inovačních společenství EIT mezi svými klienty z řad malých a středních podniků. EIT zkoumá možnosti spolupráce v oblasti programů mobility pro nové podnikatele, jež mají zlepšit jejich podnikatelské dovednosti.

4.   ŘEŠENÍ KRIZE VYPLÝVAJÍCÍ Z ROZŠÍŘENÍ ONEMOCNĚNÍ COVID-19

Překonání velkých sociálních, ekonomických, environmentálních a technologických změn vyplývajících z krize způsobené onemocněním COVID-19 bude vyžadovat, aby všechny orgány, instituce a jiné subjekty Unie vzájemně spolupracovaly. EIT by měl přispívat k potřebnému úsilí v oblasti inovací tím, že poskytne soudržnou reakci na krizi způsobenou onemocněním COVID-19.

EIT zajišťuje, aby znalostní a inovační společenství podporovala a prosazovala realizaci inovativních řešení v různých oblastech činnosti v souladu s prioritami plánu pro oživení Evropy, Zelenou dohodou pro Evropu, novou průmyslovou strategií Unie a cíli udržitelného rozvoje, a napomohla tak k oživení evropských společností a hospodářství a k posílení jejich udržitelnosti a odolnosti.

EIT by měl zajišťovat, aby mohla znalostní a inovační společenství fungovat s nezbytnou flexibilitou, která jim umožní přizpůsobit se výzvám vyplývajícím z krize způsobené onemocněním COVID-19, jakož i novým a nečekaným výzvám a prioritám. Pod dohledem a kontrolou EIT by znalostní a inovační společenství mohla zavádět účelná opatření k podpoře a zvýšení odolnosti svých ekosystémů, jmenovitě jejich partnerů a příjemců a nad rámec svých stávajících společenství. Zvláštní pozornost je třeba věnovat opatřením, jejichž cílem je zvýšit odolnost mikropodniků, malých a středních podniků a začínajících podniků, jakož i studentů, výzkumných pracovníků, podnikatelů a zaměstnanců, kteří byli obzvláště zasaženi krizí způsobenou onemocněním COVID-19.

Znalostní a inovační společenství jsou rovněž vybízena k tomu, aby využívala synergií s dalšími iniciativami a partnerstvími Unie s cílem posílit odolnost evropských inovačních ekosystémů.

Při adaptaci na novou situaci mohou znalostní a inovační společenství využívat inovativní prostředky spolupráce, nástroje, informace a podpůrné služby s cílem zajistit spolupráci a interakci uvnitř svých společenství.

EIT může v rámci úsilí o synergii s ostatními programy a agenturami Unie navrhnout iniciativy založené na integraci znalostního trojúhelníku, jejichž cílem je podpořit inovační ekosystémy v Unii. Za tímto účelem může EIT podporovat nové činnosti napříč znalostními a inovačními společenstvími, jejichž cílem je řešit výzvy vyvolané krizí způsobené onemocněním COVID-19.

5.   ZDROJE

5.1   Rozpočtové potřeby

Rozpočtové potřeby EIT v období 2021–2027 činí 2 965 000 000 EUR a vycházejí ze tří hlavních složek: 1) výdaje na stávajících osm znalostních a inovačních společenství (s ohledem na to, že u tří z nich se dohody o partnerství ukončí do roku 2024) a zřízení dvou nových znalostních a inovačních společenství (jedno v roce 2022 nebo 2023 a druhé v roce 2026), 2) správní výdaje EIT a 3) výdaje na přípravu, monitorování, kontrolu, audit, hodnocení a další činnosti a výdaje nezbytné pro řízení a provádění činností EIT, jakož i pro hodnocení plnění jeho cílů v souladu s čl. 12 odst. 6 nařízení (EU) 2021/695.

Na financování stávajících a nových znalostních a inovačních společenství se počítá s přibližně 2 854 000 000 EUR (96 % celkového rozpočtu EIT), z čehož:

| a) | je nejméně 10 % a nejvýše 15 % vyhrazeno pro regionální inovační program; |
| --- | --- |

a)

je nejméně 10 % a nejvýše 15 % vyhrazeno pro regionální inovační program;

| b) | je nejvýše 7 % vyhrazeno na činnosti napříč znalostními a inovačními společenstvími, včetně podpory pro znalostní a inovační společenství, jejichž dohoda o partnerství byla ukončena nebo uplynula její doba platnosti; |
| --- | --- |

b)

je nejvýše 7 % vyhrazeno na činnosti napříč znalostními a inovačními společenstvími, včetně podpory pro znalostní a inovační společenství, jejichž dohoda o partnerství byla ukončena nebo uplynula její doba platnosti;

| c) | jsou nejvýše 3 % vyhrazena pro pilotní iniciativu pro vysokoškolské vzdělávání na dobu tří let. |
| --- | --- |

c)

jsou nejvýše 3 % vyhrazena pro pilotní iniciativu pro vysokoškolské vzdělávání na dobu tří let.

Očekává se, že díky zavedení postupně se snižující sazby financování od EIT zmobilizují znalostní a inovační společenství dalších 1 500 000 000 EUR z jiných veřejných a soukromých zdrojů. Rozpočet na zahájení dvou nových znalostních a inovačních společenství (první má být zahájeno co nejdříve, tzn. v roce 2022 nebo 2023, druhé v roce 2026) bude činit přibližně 300 000 000 EUR. Budou-li kromě rozpočtových prostředků přidělených EIT k dispozici ještě dodatečné prostředky, může EIT zřídit i další znalostní a inovační společenství.

EIT musí být i nadále štíhlou a dynamickou organizací. Náklady na správní výdaje EIT kryjící potřebné náklady na zaměstnance, administrativu, infrastrukturu a provoz nesmějí v průměru přesáhnout 3 % rozpočtu EIT. Část správních výdajů pokrývá Maďarsko, které do konce roku 2029 bezplatně poskytuje kancelářské prostory. Za tímto účelem musí být vyvíjeno velké úsilí o snižování správních nákladů znalostních a inovačních společenství, které budou za všech okolností udržovány na přiměřené minimální úrovni.

5.2.   Dopad (monitorování a hodnocení)

Očekává se, že měření dopadu EIT se bude v příštím programovém období průběžně zlepšovat, přičemž budou zohledněny získané poznatky, dosavadní zkušenosti a potřeba zefektivnit jeho postupy v souladu s postupy programu Horizont Evropa. V souladu s články 10, 11 a 20 nařízení (EU) 2021/819 uplatňuje EIT rámec pro hodnocení, podávání zpráv a monitorování, který zajišťuje soudržnost s celkovým přístupem uplatňovaným pro program Horizont Evropa a současně zachovává flexibilitu. Zejména se zdokonalí zpětné vazby mezi Komisí, EIT a znalostními a inovačními společenstvími za účelem dosahovat cílů konzistentním, soudržným a účinným způsobem.

5.2.1.   Podávání zpráv a monitorování

EIT zlepší své stávající systémy monitorování a zavede rámec pro podávání zpráv a monitorování, včetně klíčových ukazatelů výkonnosti, jenž bude v souladu se způsoby dosahování dopadů programu Horizont Evropa. Podávání zpráv o provozní výkonnosti znalostních a inovačních společenství, a to i o jejich správních výdajích a jejich výsledcích, a související monitorování jsou primárním úkolem EIT a jsou prováděny ve spolupráci s běžnými službami programu Horizont Evropa pro podniky v rámci Komise. Systém pro podávání zpráv a monitorování pro znalostní a inovační společenství je začleněn do celkového monitorovacího systému programu Horizont Evropa, zejména prostřednictvím zavedení společných datových modelů včetně sběru údajů uchovávaných v databázi programu Horizont Evropa. Komise se účastní společného navrhování všech relevantních ukazatelů a nástrojů pro monitorování a hodnocení, které vypracovává nebo používá EIT, s cílem zajistit soudržnost s celkovým monitorovacím systémem programu Horizont Evropa, včetně klíčových způsobů dosahování dopadů, rámce kritérií pro evropská partnerství a procesu strategického plánování Horizontu Evropa. Správní rada zavede postupy průběžného monitorování, jakož i postupy průběžného přezkumu a komplexního posuzování, včetně vytvoření náležitého souboru kvantitativních a kvalitativních ukazatelů a jejich souvisejících výchozích hodnot a cílů. EIT zohledňuje zavádění metodiky Inovační radar v programu Horizont Evropa a zkoumá, jak by znalostní a inovační společenství mohla Inovačního radaru využít za účelem zlepšení svých monitorovacích činností.

Výsledky tohoto monitorování se využívají při procesech víceletého plánování činnosti znalostních a inovačních společenství a jsou určující pro přidělení financování EIT na základě výkonnosti pro činnosti znalostních a inovačních společenství a pro přípravu dohod o partnerství a grantových dohod se znalostními a inovačními společenstvími jakožto příjemci. Kromě toho se předpokládá, že výsledky monitorování znalostních a inovačních společenství budou využity v procesu strategické koordinace pro účely evropských partnerství.

Očekává se, že činnosti EIT, včetně činností řízených prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, budou mít:

| 1) | technologický, ekonomický a inovační dopad díky vlivu na zakládání a růst podniků, jakož i vytváření nových inovativních řešení globálních problémů, vytváření přímých a nepřímých pracovních míst a mobilizaci dodatečných veřejných a soukromých investic; |
| --- | --- |

1)

technologický, ekonomický a inovační dopad díky vlivu na zakládání a růst podniků, jakož i vytváření nových inovativních řešení globálních problémů, vytváření přímých a nepřímých pracovních míst a mobilizaci dodatečných veřejných a soukromých investic;

| 2) | dopad na vědu a vzdělávání díky posilování lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací, posilování inovačních a podnikatelských dovedností na individuální i organizační úrovni a podpoře otevřeného vytváření a šíření znalostí a inovací ve společnosti; |
| --- | --- |

2)

dopad na vědu a vzdělávání díky posilování lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací, posilování inovačních a podnikatelských dovedností na individuální i organizační úrovni a podpoře otevřeného vytváření a šíření znalostí a inovací ve společnosti;

| 3) | společenský dopad, včetně dopadu vyplývajícího z realizace systémových řešení v rámci společenství EIT i mimo ni, a to i prostřednictvím činností napříč znalostními a inovačními společenstvími, díky řešení priorit politik Unie v oblastech, jako jsou změna klimatu (například zmírňování změny klimatu, přizpůsobení se jí a odolnost vůči ní), energetika, suroviny, zdraví, výroba s přidanou hodnotou, digitalizace, městská mobilita, potraviny, kultura a kreativita nebo voda, prostřednictvím inovativních řešení, zapojení občanů a konečných uživatelů a intenzivnějšímu zavádění inovativních řešení v těchto oblastech ve společnosti. |
| --- | --- |

3)

společenský dopad, včetně dopadu vyplývajícího z realizace systémových řešení v rámci společenství EIT i mimo ni, a to i prostřednictvím činností napříč znalostními a inovačními společenstvími, díky řešení priorit politik Unie v oblastech, jako jsou změna klimatu (například zmírňování změny klimatu, přizpůsobení se jí a odolnost vůči ní), energetika, suroviny, zdraví, výroba s přidanou hodnotou, digitalizace, městská mobilita, potraviny, kultura a kreativita nebo voda, prostřednictvím inovativních řešení, zapojení občanů a konečných uživatelů a intenzivnějšímu zavádění inovativních řešení v těchto oblastech ve společnosti.

EIT zajišťuje vytvoření konkrétních společenských ukazatelů v oblastech činnosti znalostních a inovačních společenství a provádí pravidelné monitorování v souladu s rámcem programu Horizont Evropa pro společenský dopad.

Dopady uvedené ve třetím odstavci se měří mimo jiné v souladu s ukazateli způsobů dosahování dopadů stanovenými v příloze V nařízení (EU) 2021/695.

EIT vytváří společně s Komisí další ukazatele, včetně ukazatelů společenského dopadu v oblastech činnosti znalostních a inovačních společenství, v souladu s vytvářením rámce pro ukazatele programu Horizont Evropa a zohledňuje celkový přístup pro evropská partnerství k podpoře vědeckého, ekonomického a společenského dopadu. Cílem sladění ukazatelů dopadu s programem Horizont Evropa je monitorování pokroku při plnění stanovených cílů v průběhu času, čímž se zajistí základna srovnatelných podkladů o výsledcích a dopadech, které znalostní a inovační společenství vyprodukovala vzhledem k programu Horizont Evropa. Kromě toho EIT zajišťuje, aby systém monitorování zachycoval pokrok v souvislosti s činnostmi specifickými pro model znalostních a inovačních společenství, jako jsou například začleňování znalostního trojúhelníku a podnikatelské dovednosti. Ukazatele týkající se činností EIT v oblasti vzdělávání (včetně těch, které podporují kapacity vysokoškolských institucí) monitorují například:

| 1) | získávání dovedností v oblasti lidského kapitálu a zapojení vysokoškolských institucí a zlepšování kapacity (v krátkodobém horizontu); |
| --- | --- |

1)

získávání dovedností v oblasti lidského kapitálu a zapojení vysokoškolských institucí a zlepšování kapacity (v krátkodobém horizontu);

| 2) | kariéru a úlohu a výkonnost vysokoškolských institucí v místních inovačních ekosystémech (ve střednědobém horizontu); a |
| --- | --- |

2)

kariéru a úlohu a výkonnost vysokoškolských institucí v místních inovačních ekosystémech (ve střednědobém horizontu); a

| 3) | pracovní podmínky a úlohu a výkonnost vysokoškolských institucí v místních inovačních ekosystémech (v dlouhodobém horizontu). |
| --- | --- |

3)

pracovní podmínky a úlohu a výkonnost vysokoškolských institucí v místních inovačních ekosystémech (v dlouhodobém horizontu).

Průběžné monitorování znalostních a inovačních společenství je prováděno účinným způsobem a zabývá se mimo jiné následujícími otázkami:

| 1) | pokrok při dosahování finanční udržitelnosti, zejména využívání nových zdrojů investic; |
| --- | --- |

1)

pokrok při dosahování finanční udržitelnosti, zejména využívání nových zdrojů investic;

| 2) | pokrok v oblasti celoevropského dosahu a otevřenosti, jakož i transparentnosti správy; |
| --- | --- |

2)

pokrok v oblasti celoevropského dosahu a otevřenosti, jakož i transparentnosti správy;

| 3) | efektivita při zakládání a rozvoji podniků (konkrétně vytvořených a podporovaných rychle rostoucích podniků); |
| --- | --- |

3)

efektivita při zakládání a rozvoji podniků (konkrétně vytvořených a podporovaných rychle rostoucích podniků);

| 4) | administrativní náklady každého znalostního a inovačního společenství a náklady na jeho řízení; |
| --- | --- |

4)

administrativní náklady každého znalostního a inovačního společenství a náklady na jeho řízení;

| 5) | operace středisek společného umístění a center regionálního inovačního programu a jejich začlenění do místních inovačních ekosystémů; |
| --- | --- |

5)

operace středisek společného umístění a center regionálního inovačního programu a jejich začlenění do místních inovačních ekosystémů;

| 6) | provádění činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně rozšířeného používání označení EIT. |
| --- | --- |

6)

provádění činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně rozšířeného používání označení EIT.

Níže uvedená tabulka uvádí orientační seznam klíčových ukazatelů výkonnosti a cílů, které má EIT monitorovat v období 2021–2027. Tyto ukazatele poskytují hlavní orientační body týkající se vstupů a výstupů, na jejichž základě se monitoruje plnění klíčových cílů EIT pro období 2021–2027, jako jsou podpora inovací a podnikání prostřednictvím lepšího vzdělávání, zvyšování jeho regionálního a místního dopadu a otevřenosti vůči potenciálním partnerům a zúčastněným stranám, zajišťování rovnováhy mezi příjmy a náklady, zřizování nových středisek společného umístění a uvádění nových inovativních řešení globálních problémů na trh.

| Ukazatele EIT týkající se řízení | Cíl 2023
  (výchozí rok 2020) | Cíl 2027
  (výchozí rok 2020) |
| --- | --- | --- |
| Počet subjektů/organizací, které se účastní činností EIT a znalostních a inovačních společenství | Nárůst o 20 % | Nárůst o 50 % |
| Počet inovací (produktů a služeb) uvedených na trh | 1 500 | 4 000 |
| Vysokoškolské instituce zapojené do činností EIT a znalostních a inovačních společenství | 285 | 680 |
| Počet studentů zapojených do vzdělávacích činností EIT a znalostních a inovačních společenství | 8 500 | 25 500 |
| Počet začínajících podniků, kterým byla poskytnuta podpora | 300 | 700 |
| Financování znalostních a inovačních společenství | 700 000 000 EUR | 1 500 000 000 EUR |
| Počet subjektů/organizací, které se účastní činností EIT a znalostních a inovačních společenství, z regionů mimo regiony středisek společného umístění znalostních a inovačních společenství | Nárůst o 50 % | Nárůst o 100 % |

Ukazatele EIT týkající se řízení

Cíl 2023

(výchozí rok 2020)

Cíl 2027

(výchozí rok 2020)

Počet subjektů/organizací, které se účastní činností EIT a znalostních a inovačních společenství

Nárůst o 20 %

Nárůst o 50 %

Počet inovací (produktů a služeb) uvedených na trh

1 500

4 000

Vysokoškolské instituce zapojené do činností EIT a znalostních a inovačních společenství

285

680

Počet studentů zapojených do vzdělávacích činností EIT a znalostních a inovačních společenství

8 500

25 500

Počet začínajících podniků, kterým byla poskytnuta podpora

300

700

Financování znalostních a inovačních společenství

700 000 000 EUR

1 500 000 000 EUR

Počet subjektů/organizací, které se účastní činností EIT a znalostních a inovačních společenství, z regionů mimo regiony středisek společného umístění znalostních a inovačních společenství

Nárůst o 50 %

Nárůst o 100 %

Za účelem zvýšení transparentnosti a otevřenosti EIT zajišťuje, aby byly údaje o projektech shromažďované prostřednictvím jeho interního systému monitorování, včetně výsledků znalostních a inovačních společenství, plně dostupné a byly začleněny do celkového systému správy údajů programu Horizont Evropa. EIT zajišťuje, aby podrobné informace, jež jsou výsledkem jeho procesu monitorování a hodnocení, byly dostupné včas a byly zpřístupněny v databázi programu Horizont Evropa. Kromě toho EIT zajišťuje podávání konkrétních zpráv o kvantitativních a kvalitativních dopadech, mimo jiné o přidělených a skutečně poskytnutých finančních příspěvcích.

5.2.2.   Hodnocení, průběžný přezkum a komplexní posouzení

Pravidelná nezávislá hodnocení činností EIT, včetně činností řízených prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, provádí Komise v souladu s nařízeními (EU) 2021/819 a (EU) 2021/695.

V souladu s článkem 20 nařízení (EU) 2021/819 posoudí průběžné hodnocení mimo jiné výsledky a dopady pilotní iniciativy ve vysokoškolském vzdělávání, účinnost strategií finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství, dopad činností regionálního inovačního programu a spolupráci mezi EIT a prováděcími subjekty podle pilíře III „Inovativní Evropa“ programu Horizont Evropa. V této souvislosti hodnocení EIT posoudí zejména účinnost, účelnost, relevanci, soudržnost a přidanou unijní hodnotu činností EIT, včetně činností znalostních a inovačních společenství. Tato hodnocení je prováděno Komise s pomocí nezávislých externích odborníků a slouží jako podklad pro hodnocení programu Horizont Evropa, které provádí Komise, a to i pokud jde o systémové posouzení pilíře III „Inovativní Evropa“ programu Horizont Evropa, zejména v souvislosti s jednotným kontaktním místem pro inovace.

Každé znalostní a inovační společenství je před koncem sedmého roku platnosti dohody o partnerství předmětem komplexního posouzení, které provádí EIT pod dohledem správní rady a s pomocí nezávislých externích odborníků, a před koncem platnosti této dohody je pak proveden jeho závěrečný přezkum. Na základě komplexního posouzení správní rada rozhodne o tom, zda bude platnost dohody o partnerství prodloužena i nad prvních sedm let, a závěrečný přezkum slouží jako základ pro jednání o případném memorandu o spolupráci. Při provádění těchto hodnocení v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) 2021/819 správní rada zohlední zejména kritéria pro provádění, monitorování a hodnocení evropských partnerství uvedená v nařízení (EU) 2021/695, dosažení cílů znalostního a inovačního společenství, jeho koordinaci s dalšími relevantními iniciativami v oblasti výzkumu a inovací, jeho úroveň finanční udržitelnosti, kapacitu znalostního a inovačního společenství pro zajištění otevřenosti vůči novým členům, transparentnost jeho správy a jeho úspěšnost při získávání nových členů v mezích finančního příspěvku Unie uvedeného v článku 21 nařízení (EU) 2021/819, přidanou unijní hodnotu a význam s ohledem na cíle EIT.

EIT dále v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/819 provádí pod dohledem správní rady průběžná hodnocení výkonnosti a činností znalostních a inovačních společenství, která se vztahují na první tři roky dohody o partnerství (tedy počáteční fázi znalostního a inovačního společenství), a v případě prodloužení její platnosti na první tři roky po tomto prodloužení (tedy fázi plného fungování). Tato hodnocení probíhají na základě průběžného monitorování prováděného EIT. Správní rada díky nim získá včasné informace o výkonnosti znalostních a inovačních společenství z hlediska jejich strategie a cílů, jakož i o dodržování pokynů správní rady.

Pokud z průběžného monitorování, průběžného hodnocení nebo komplexního posouzení znalostního a inovačního společenství vyplyne, že nebylo dosaženo dostatečného pokroku v oblastech uvedených v článku 10 nařízení (EU) 2021/819 nebo unijní přidané hodnoty, přijme správní rada v souladu s čl. 11 odst. 6 uvedeného nařízení vhodná nápravná opatření. Ta mohou mít podobu snížení, úpravy nebo odnětí finančního příspěvku od EIT, ukončení dohody o partnerství, jakož i závazných doporučení k činnostem znalostního a inovačního společenství nebo návrhů na úpravu jeho realizačních či provozních modelů.

Výsledky těchto průběžných hodnocení a posouzení se zveřejní a poskytnou Evropskému parlamentu a Radě a v procesu strategické koordinace pro účely evropských partnerství je o nich podána zpráva.

Dodatek 1

Informační přehled o znalostním a inovačním společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu

I.   Problematika

Znalostní a inovační společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu (26) může přinést horizontální řešení řady nově vznikajících výzev, které jsou trvalé povahy a lze je řešit vzdělávacími, výzkumnými a inovačními činnostmi. Tyto výzvy lze rozdělit do čtyř pilířů:

| 1) | evropská kreativita a kulturní a jazyková rozmanitost; |
| --- | --- |

1)

evropská kreativita a kulturní a jazyková rozmanitost;

| 2) | evropská identita a soudržnost; |
| --- | --- |

2)

evropská identita a soudržnost;

| 3) | evropská zaměstnanost, ekonomická odolnost a inteligentní růst a |
| --- | --- |

3)

evropská zaměstnanost, ekonomická odolnost a inteligentní růst a

| 4) | Evropa jako globální hráč. |
| --- | --- |

4)

Evropa jako globální hráč.

Kreativita a kulturní rozmanitost Evropanů závisí na odolných a solidních kulturních a kreativních odvětvích a průmyslu. Tato odvětví však čelí řadě výzev v důsledku zvýšené konkurence ze strany globálních aktérů a přechodu k digitalizaci.

| — | Producenti, tvůrci, distributoři, vysílací stanice, kina a všechny druhy kulturních organizací a podniků musí inovovat s cílem přilákat nové publikum, rozšiřovat svou činnost a rozvíjet nové procesy, služby, obsahy a postupy, které vytvářejí společenskou hodnotu. |
| --- | --- |

—

Producenti, tvůrci, distributoři, vysílací stanice, kina a všechny druhy kulturních organizací a podniků musí inovovat s cílem přilákat nové publikum, rozšiřovat svou činnost a rozvíjet nové procesy, služby, obsahy a postupy, které vytvářejí společenskou hodnotu.

| — | Nedostatek podnikatelských a průřezových dovedností v kulturních a kreativních odvětvích (27) se týká jak nově vznikajících pododvětví, tak velmi vyspělých pododvětví, která procházejí hlubokou digitální transformací. Tyto dovednosti jsou nezbytné pro inovace a mají zásadní význam s ohledem na změny na trhu práce, kterým toto odvětví čelí. |
| --- | --- |

—

Nedostatek podnikatelských a průřezových dovedností v kulturních a kreativních odvětvích (27) se týká jak nově vznikajících pododvětví, tak velmi vyspělých pododvětví, která procházejí hlubokou digitální transformací. Tyto dovednosti jsou nezbytné pro inovace a mají zásadní význam s ohledem na změny na trhu práce, kterým toto odvětví čelí.

| — | Kulturní dědictví je jednoznačným vyjádřením kulturní identity, důležitým veřejným statkem a zdrojem inovací, vykazuje dobrou návratnost investic a významný ekonomický zisk, ale jeho potenciál zůstává do značné míry nevyužit. Pro toto odvětví, které je katalyzátorem udržitelné památkové obnovy a které zásadně stimuluje vzdělávání a celoživotní učení a podporuje spolupráci a sociální soudržnost, může být znalostní a inovační společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu vysoce přínosné. |
| --- | --- |

—

Kulturní dědictví je jednoznačným vyjádřením kulturní identity, důležitým veřejným statkem a zdrojem inovací, vykazuje dobrou návratnost investic a významný ekonomický zisk, ale jeho potenciál zůstává do značné míry nevyužit. Pro toto odvětví, které je katalyzátorem udržitelné památkové obnovy a které zásadně stimuluje vzdělávání a celoživotní učení a podporuje spolupráci a sociální soudržnost, může být znalostní a inovační společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu vysoce přínosné.

Společenské výzvy spojené s evropskou identitou a soudržností lze obecně popsat jako chybějící „mosty“ mezi různými částmi společnosti a spojující různá území. Zahrnují otázky týkající se sociálního vyloučení, potřeby budovat užší mezikulturní vztahy, chránit jazykovou rozmanitost, včetně menšinových jazyků, a rozvíjet pocit sounáležitosti na základě naší kulturní rozmanitosti a společného dědictví, které by bylo možné řešit prostřednictvím inkluzivnějšího a dostupnějšího společenského zapojení, inovací v oblasti designu, architektury a využívání veřejných prostor, jakož i společenských inovací založených na kultuře. Konkrétně:

| — | mezi výzkumnými pracovníky, mezi výzkumem a průmyslem a mezi veřejnými organizacemi a organizacemi třetího sektoru existuje jen omezená spolupráce, jakož i nedostatečná koordinace a zbytečné zdvojování úsilí v oblasti výzkumu a vývoje, sdílení metod, výsledků a osvědčených postupů, |
| --- | --- |

—

mezi výzkumnými pracovníky, mezi výzkumem a průmyslem a mezi veřejnými organizacemi a organizacemi třetího sektoru existuje jen omezená spolupráce, jakož i nedostatečná koordinace a zbytečné zdvojování úsilí v oblasti výzkumu a vývoje, sdílení metod, výsledků a osvědčených postupů,

| — | míra integrace kreativních klastrů a inovačních center je nedostatečná, |
| --- | --- |

—

míra integrace kreativních klastrů a inovačních center je nedostatečná,

| — | významný podíl regionálních priorit inteligentní specializace v Evropě odkazuje na kulturu v různých úhlech (například kulturní dědictví, kreativní odvětví, umění), |
| --- | --- |

—

významný podíl regionálních priorit inteligentní specializace v Evropě odkazuje na kulturu v různých úhlech (například kulturní dědictví, kreativní odvětví, umění),

| — | vzhledem k důležité úloze kultury a kreativity pro hospodářský a sociální rozvoj měst a regionů a jejich schopnosti dále pomáhat řešit problémy týkající se rozdílnosti v Evropě je potenciál znalostního a inovačního společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu vysoký. |
| --- | --- |

—

vzhledem k důležité úloze kultury a kreativity pro hospodářský a sociální rozvoj měst a regionů a jejich schopnosti dále pomáhat řešit problémy týkající se rozdílnosti v Evropě je potenciál znalostního a inovačního společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu vysoký.

Stávající výzvy týkající se evropské zaměstnanosti, ekonomické odolnosti a inteligentního růstu zahrnují společensko-ekonomické otázky, jako jsou boj proti nezaměstnanosti (zejména nezaměstnanosti mladých lidí), zlepšování dovedností a pracovního prostředí a schopnost čelit celosvětové hospodářské soutěži.

| — | Trh je vysoce koncentrován: v roce 2013 bylo přibližně 50 % celkového obratu a přidané hodnoty v Unii vytvořeno ve Spojeném království, Německu a Francii. |
| --- | --- |

—

Trh je vysoce koncentrován: v roce 2013 bylo přibližně 50 % celkového obratu a přidané hodnoty v Unii vytvořeno ve Spojeném království, Německu a Francii.

| — | Globalizace, digitalizace a technologické inovace mají na evropská průmyslová odvětví výrazný dopad. Tento vývoj mění způsob, jakým umělci produkují a distribuují svá díla a navazují vztahy se svým publikem, neboť se mění tradiční podnikatelské modely v kulturních a kreativních odvětvích a průmyslu a zásadně se mění i očekávání a chování spotřebitelů. Posilování mimoevropských společností vytvářejících obsah má navíc značný dopad na tradiční hodnotový řetězec. |
| --- | --- |

—

Globalizace, digitalizace a technologické inovace mají na evropská průmyslová odvětví výrazný dopad. Tento vývoj mění způsob, jakým umělci produkují a distribuují svá díla a navazují vztahy se svým publikem, neboť se mění tradiční podnikatelské modely v kulturních a kreativních odvětvích a průmyslu a zásadně se mění i očekávání a chování spotřebitelů. Posilování mimoevropských společností vytvářejících obsah má navíc značný dopad na tradiční hodnotový řetězec.

| — | Tvůrčí, kulturní a umělecká produkce často čelí výzvě, jak své výstupy a produkty zpeněžit, což vede k tomu, že se jedná o pracovní oblasti s vysokou nejistotou. Je třeba nalézt nové inovativní způsoby, jak podpořit mikropodniky a malé a střední podniky a organizace v kreativní a kulturní oblasti. |
| --- | --- |

—

Tvůrčí, kulturní a umělecká produkce často čelí výzvě, jak své výstupy a produkty zpeněžit, což vede k tomu, že se jedná o pracovní oblasti s vysokou nejistotou. Je třeba nalézt nové inovativní způsoby, jak podpořit mikropodniky a malé a střední podniky a organizace v kreativní a kulturní oblasti.

Úloha Evropy jako globálního hráče zahrnuje potřebu zlepšit šíření evropského kulturního obsahu. Evropa musí zůstat konkurenceschopná v celosvětové digitální soutěži o vytváření nových technologií (například umělé inteligence, internetu věcí, technologie blockchain), pro něž jsou kulturní a kreativní odvětví a průmysl celosvětově významnými zdroji obsahu, produktů a služeb. Kulturní a kreativní odvětví (jako jsou design a architektura) navíc v celosvětovém měřítku aktivně přispívají k udržitelnému rozvoji a podporují ekologické inovace, zatímco kulturní obsah (literatura, film a umění) má vedle své vlastní hodnoty schopnost zvýšit povědomí o ekologických problémech a formovat veřejné mínění.

II.   Význam a dopad

Znalostní a inovační společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu – se svým holistickým a integrovaným přístupem – pomůže řešit všechny problémy uvedené v oddílu I. Jelikož toto znalostní a inovační společenství bude zahrnovat téměř všechny oblasti našeho života, společnosti a hospodářství, bude mít pravděpodobně velký význam z hlediska hospodářského a společenského dopadu, čímž se uvolní strategické příležitosti pro hospodářské, technologické i sociální inovace. Pravděpodobně také přispěje k tomu, aby vysokoškolské instituce v oblasti umění mohly hrát aktivnější úlohu při rozvoji hybridních kompetencí a podnikatelského myšlení, které lépe vyhovuje potřebám průmyslu.

Kulturně orientované inovace založené na kreativitě posilují evropskou konkurenceschopnost buď přímo vytvářením nových podniků a pracovních míst, nebo nepřímo vytvářením meziodvětvových výhod pro širší ekonomiku, zlepšováním kvality života a zvyšováním přitažlivosti Evropy. Kulturní a kreativní odvětví (například kulturní dědictví a umění) jsou stále více vnímána jako nové zdroje inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a vytváření pracovních míst. Tato odvětví zaměstnávají v Unii již více než 12 milionů lidí, což představuje více než 7,5 % všech zaměstnaných osob v Unii. Kulturní dědictví je důležitou součástí kulturních a kreativních odvětví a významně přispívá k atraktivitě evropských regionů, měst, obcí a venkovských oblastí. Je hnací silou pro soukromé investice, získávání talentů, zakládání podniků a přímé či nepřímé vytváření pracovních míst.

Přínos kultury a kreativity k inovacím je stále více motivován netechnologickými faktory, jako jsou kreativita, design a nové organizační procesy nebo obchodní modely. Zejména odvětví s charakteristickými hodnotovými řetězci (totiž hudba, umění, design, móda, audiovizuální obsah, videohry a architektura) mají z ekonomického hlediska silnou inovační kapacitu a jsou schopna podněcovat inovace v jiných hospodářských odvětvích.

Kultura a účast na kulturních činnostech mají přímý dopad na blahobyt občanů a na sociální začleňování. Kulturní a kreativní odvětví posilují společenské hodnoty identity, demokracie a společenského zapojení. Kultura má velký potenciál posilovat evropský pocit sounáležitosti, kde rozmanitost představuje výhodu. To má zásadní význam pro zajištění odolnosti, sociálního přístupu, sociální soudržnosti, boje proti radikalizaci a rovnosti žen a mužů a pro řešení politických nejistot a potřeby jednoty v Evropě.

Znalostní a inovační společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu posílí příležitosti pro vytváření sítí, spolupráci, spolutvorbu a předávání know-how mezi vzděláváním, výzkumem, podnikatelskou sférou, veřejnými organizacemi a organizacemi třetího sektoru v kulturních a kreativních odvětvích a v jiných odvětvích společnosti a hospodářství. Jeho účelem je:

| — | působit jako katalyzátor zdola nahoru a shora dolů pro iniciativy na unijní, celostátní a regionální úrovni; vytvářet nezbytné rámcové podmínky pro tvorbu a rozšiřování nových podniků v inovativních ekosystémech, |
| --- | --- |

—

působit jako katalyzátor zdola nahoru a shora dolů pro iniciativy na unijní, celostátní a regionální úrovni; vytvářet nezbytné rámcové podmínky pro tvorbu a rozšiřování nových podniků v inovativních ekosystémech,

| — | poskytovat výzkumným pracovníkům a studentům v mnoha oborech (včetně umění, humanitních věd, sociálních věd exaktních věd a podnikání) a podnikatelům v kulturních a kreativních odvětvích a jiných odvětvích znalosti a dovednosti nezbytné k realizaci inovativních řešení a k jejich přeměně na nové kulturní, společenské a podnikatelské příležitosti a |
| --- | --- |

—

poskytovat výzkumným pracovníkům a studentům v mnoha oborech (včetně umění, humanitních věd, sociálních věd exaktních věd a podnikání) a podnikatelům v kulturních a kreativních odvětvích a jiných odvětvích znalosti a dovednosti nezbytné k realizaci inovativních řešení a k jejich přeměně na nové kulturní, společenské a podnikatelské příležitosti a

| — | umožňovat další vzájemné obohacování s ostatními hospodářskými a průmyslovými odvětvími a působit jako akcelerátor inovací. |
| --- | --- |

—

umožňovat další vzájemné obohacování s ostatními hospodářskými a průmyslovými odvětvími a působit jako akcelerátor inovací.

III.   Synergie a doplňkovost se stávajícími iniciativami

Znalostní a inovační společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu by doplňovalo množství jiných iniciativ na úrovni Unie i členských států. Hlavní synergie očekávané na úrovni Unie jsou uvedeny v tomto oddílu.

Od znalostního a inovačního společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu se očekává, že zajistí silnou synergii s příslušnými politickými iniciativami podle programu Horizont Evropa, a zejména podle pilíře II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ s klastrem „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“ a jeho oblastmi intervence týkajícími se kulturního dědictví a demokracie. Znalostní a inovační společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu by rovněž mohlo poskytnout cenné horizontální vstupy pro různé činnosti, které by měly být prováděny v klastru „Digitální oblast, průmysl a vesmír“, zejména pokud jde o výrobní technologie, u nichž potřeba vyvíjet nové výrobky závisí do značné míry na kulturních a kreativních odvětvích a průmyslu. Kromě toho by mohlo účinně doplňovat další prvky programu Horizont Evropa, intervence stávajícího společenství EIT Digital a opatření plánovaná v rámci jiných programů Unie, jako jsou Program InvestEU, program Erasmus+, program Kreativní Evropa, program Digitální Evropa nebo fondy politiky soudržnosti.

Program Kreativní Evropa bude velmi významný pro činnosti znalostního a inovačního společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu. Program Kreativní Evropa si volí směry a zvláštní výzvy, které odrážejí některé z problémů, jimž kulturní a kreativní odvětví čelí (například dovednosti a zaměstnanost a obchodní modely), a měly by být rozvíjeny silné synergie a doplňkovost. V rámci Programu InvestEU a v souvislosti s omezeným přístupem ke zdrojům financování pro kulturní a kreativní odvětví se očekávají synergie s finančním mechanismem, který pomůže posílit kulturní a kreativní projekty tím, že bude finančním zprostředkovatelům poskytnuto pojištění.

Platforma strategie pro inteligentní specializaci v oblasti modernizace průmyslu určila řadu strategií výzkumu a inovací, které se zaměřují na kulturní a kreativní odvětví a průmysl a zkoumají nové vazby mezi místními aktivy, potenciálními trhy a společenskými výzvami, se zapojením velkého počtu podnikatelských subjektů. Zejména podpora nových partnerství mezi výzkumnými organizacemi, podniky a veřejnými orgány je hlavním zájmem strategie pro inteligentní specializaci, která vyžaduje vytvoření nových platforem pro spolupráci.

IV.   Závěr

Znalostní a inovační společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu je nejvhodnější k řešení hlavních hospodářských a společenských výzev uvedených v tomto dodatku. Kreativita je klíčovou hnací silou inovací a znalostní a inovační společenství v oblasti kulturních a kreativních odvětví a průmyslu je schopno uvolnit potenciál umělecké kreativity založené na kultuře a přispět k posílení konkurenceschopnosti, udržitelnosti, prosperity a inteligentního růstu v Evropě.

Dodatek 2

Informační přehled o znalostním a inovačním společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů

Tento dodatek podává přehled o oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů v době přípravy strategického programu inovací 2021–2027. Před zahájením činnosti znalostního a inovačního společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů provede Komise analýzu, která zohlední vývoj vědeckých, technologických a sociálně-ekonomických trendů, a zajistí:

| 1) | plné sladění se strategickým plánováním programu Horizont Evropa; |
| --- | --- |

1)

plné sladění se strategickým plánováním programu Horizont Evropa;

| 2) | plné sladění s kritérii pro evropská partnerství stanovenými v příloze III nařízení (EU) 2021/695 a |
| --- | --- |

2)

plné sladění s kritérii pro evropská partnerství stanovenými v příloze III nařízení (EU) 2021/695 a

| 3) | soudržnost se stávajícími iniciativami na unijní, celostátní a regionální úrovni, včetně evropských partnerství a misí. |
| --- | --- |

3)

soudržnost se stávajícími iniciativami na unijní, celostátní a regionální úrovni, včetně evropských partnerství a misí.

I.   Výzva

Moře, oceány a vnitrozemské vody mají zásadní vliv na životy lidí a na jejich zdraví a pohodu, na zajištění potravin, kritických ekosystémových služeb, energie z obnovitelných zdrojů a dalších zdrojů, jakož i na dynamiku související s klimatem a na zachování biologické rozmanitosti. Nadměrné využívání přírodních zdrojů a špatné hospodaření s nimi vystavilo sladkovodní a mořské ekosystémy v posledních sto letech velkému tlaku. Vytvoření oběhové a udržitelné modré ekonomiky, která se rozvíjí v rámci ekologických limitů a která je založena na spolehlivé dostupnosti přijatelného množství a kvality vody a na zdravých a fungujících sladkovodních a mořských ekosystémech, je proto výzvou. Tato výzva zahrnuje zejména: 1) nedostatek vody, sucha a povodně, 2) zhoršování mořského a sladkovodního ekosystému a 3) oběhovou a udržitelnou modrou ekonomiku.

1.   Nedostatek vody, sucha a povodně

Pokračující změna klimatu a nadměrné využívání sladké vody způsobují, že se nedostatek vody a sucha stávají stále závažnějšími a častějšími problémy. Bez inovativních metod a technologií pro shromažďování, předvídání, přípravu a šíření informací a řešení týkajících se zabezpečení vodních útvarů, potenciálních hrozeb a zmírňování rizik je Unie vystavena riziku závažných hospodářských a sociálních škod. Nedostatek vody jde ruku v ruce s tlakem, kterému čelí půdní zdroje v souvislosti s potřebou zvýšit produkci biomasy a sekvestraci uhlíku a rozšířit přírodní oblasti, aby byly splněny cíle dekarbonizace a biologické rozmanitosti. Z posouzení dopadů provedeného Komisí (28) vyplývá, že přesun z produkce bílkovin na akvakulturu, která není založena na dokrmování, a integrovanou multitrofní akvakulturu a akvaponii by mohl snížit tlak na půdu a sladkovodní zdroje.

2.   Zhoršování mořského a sladkovodního ekosystému

Pobřežní, mořské a sladkovodní ekosystémy jsou vystaveny tlaku vyplývajícímu z přímé lidské činnosti a zrychlující se změny klimatu. Související škody zahrnují úbytek biologické rozmanitosti, snižování stavu rybích populací, poškození mořského dna včetně škod způsobených používáním škodlivých zařízení, jako jsou lovná zařízení, přehrazení řek, znečištění způsobené eutrofizací a hromadění odpadu v mořích zahrnujícího vysokou míru lovných zařízení a mikroplastů, které jsou vyhozeny do oceánů. Špatný ekologický stav nejen ohrožuje cíle v oblasti biologické rozmanitosti, ale poškozuje také komunity a podniky, které jsou závislé na čisté vodě a zdravých ekosystémech. Světový trh se zbožím a službami pro měření a zmírňování této degradace roste a je vysoce konkurenční. Inovace, které mohou zvýšit a obnovit mořský, pobřežní a sladkovodní kapitál, a inovace udržitelných lovných zařízení a metod mají klíčový význam pro konkurenceschopnost podniků v Unii a pro podporu zaměstnanosti a růstu v celé Unii.

3.   Oběhová a udržitelná modrá ekonomika

Volba oběhového hospodářství nejenže chrání lidské zdraví a zajišťuje účinné využívání zdrojů, ale je také motorem udržitelného růstu. Plánovaný bezprecedentní růst větrné energie na moři a dalších inovativních technologií pro výrobu energie z oceánů, který nesmí narušovat ochranu životního prostředí, nabízí příležitosti jak ke zvýšení biologické rozmanitosti (jako jsou umělé útesy a ústřicové lavice), tak k novým činnostem, které využívají prostor a elektřinu z obnovitelných zdrojů, jako jsou akvakultura a elektrolýza vodíku. Akvakultura, která není založena na dokrmování, je schopna recyklovat nadbytečné živiny, které by jinak způsobovaly eutrofizaci. Nové cíle v oblasti snižování emisí a obnovitelných paliv v námořní dopravě vyžadují inovace v oblasti pohonu a logistiky. Opětovné využívání odpadních vod brání nedostatku, který se může v důsledku změny klimatu ještě prohlubovat.

II.   Význam a dopad

Znalostní a inovační společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů – se svým holistickým a integrovaným přístupem – pomůže řešit všechny problémy uvedené v oddílu I. Tato oblast má poměrně silnou znalostní základnu i vysoký tržní potenciál. Evropské země vypracovaly za posledních patnáct let více výzkumných dokumentů zabývajících se vodohospodářskými vědními obory a technologiemi než výzkumní pracovníci ze Spojených států amerických a zbytku světa. Kromě toho je Unie spolu s Čínou a Spojenými státy americkými jednou z předních námořních ekonomik. Podle nejnovějších údajů z roku 2018 zaměstnávala zavedená odvětví modré ekonomiky v Unii více než 5 milionů lidí a vykazovala obrat ve výši 750 miliard EUR a hrubou přidanou hodnotu ve výši 218 miliard EUR. Je tu však jednoznačná roztříštěnost úsilí a rozpor mezi činnostmi v oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací. Účinnou spolupráci s průmyslem nebo podniky má například méně než 20 % organizací zabývajících se výzkumem a vývojem v oblasti vodohospodářství.

Nově vznikající inovační odvětví (jako jsou biotechnologie a výroba energie na moři) otevírají nové tržní příležitosti pro nové technologie a nové podniky a vysoce kvalifikovaná pracovní místa. Tato odvětví a technologická transformace tradičnějších odvětví souvisejících s mořem by vyžadovaly mezioborové přístupy a nové typy vzdělávání napříč obory. Obzvláště akademické programy mívají často spíše širší záběr, zatímco odvětví vyžadují specifické znalosti a dovednosti. Kromě toho osnovy v oblastech, jako jsou strojírenství, urbanismus a architektura, dostatečně nepokrývají otázky související s ekologií, námořním inženýrstvím a hospodařením s vodou.

Zřízení znalostního a inovačního společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémy má přispět k posílení inovačních ekosystémů a stimulovat spolupráci v celém znalostním trojúhelníku s cílem urychlit zavádění nových technologií a přístupů a podpořit vývoj udržitelnějších produktů a metod, zejména pokud jde o lovná zařízení. Vytvoření celoevropského multidisciplinárního společenství partnerů znalostního trojúhelníku by pomohlo podpořit vizi modré ekonomiky a posílit celosvětovou konkurenceschopnost evropské mořské a námořní vědy a technologie. Takové společenství by pomohlo uvést na trh inovativní projekty modré vědy a technologie, které by poskytly řešení naléhavých praktických výzev v oblasti udržitelnosti a přispěly by k „modré ekonomice založené na ekosystému“ nejen na evropské, ale i na celosvětové úrovni. Znalostní a inovační společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů by vedlo k lepšímu řízení vzájemného působení člověka s vodními a mořskými ekosystémy, a přímo tak přispívalo k udržitelné modré ekonomice, která se rozvíjí v rámci ekologických limitů, zejména zajištěním udržitelného řízení mořských ekosystémů.

III.   Synergie a doplňkovost se stávajícími iniciativami

Znalostní a inovační společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů zajistí co nejsilnější synergie s relevantními politickými iniciativami Unie, jakož i v rámci programu Horizont Evropa, a spolupracuje na mezinárodní úrovni s relevantními iniciativami OSN a cíli udržitelného rozvoje, zejména s cílem č. 6 „Pitná voda, kanalizace“, s cílem č. 11 „Udržitelná města a obce“, s cílem č. 13 „Klimatická opatření“ a s cílem č. 14 „Život ve vodě“.

Znalostní a inovační společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů musí být v souladu s prioritami stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2184 (29), ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (30), ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/89/EU (31), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (32), ve sdělení Komise ze dne 10. října 2007 o integrované námořní politice pro Evropskou unii a v mezinárodních závazcích. Znalostní a inovační společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů přispěje i k plnění priorit uvedených v Zelené dohodě pro Evropu, zejména strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“, „akčního plánu pro nulové znečištění ovzduší, vod a půdy“, „iniciativ pro lepší řízení a navýšení kapacity vnitrozemských vodních cest“ a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030.

Některé regionální strategie pro inteligentní specializaci určily řadu strategií v oblasti výzkumu a inovací, které se zaměřují na mořské a vodní odvětví a zkoumají nové vazby mezi místními aktivy, potenciálními trhy a společenskými výzvami, a to zapojením velkého počtu podnikatelských subjektů.

Je třeba zajistit výraznou doplňkovost se složkami programu Horizont Evropa a zamezit zdvojování činností, zejména s:

| 1) | případnou misí zaměřenou na „zdraví oceánů, moří, pobřežních a vnitrozemských vod“, |
| --- | --- |

1)

případnou misí zaměřenou na „zdraví oceánů, moří, pobřežních a vnitrozemských vod“,

| 2) | relevantními evropskými partnerstvími, zejména s partnerstvími v oblasti „klimaticky neutrální, udržitelné a produktivní modré ekonomiky“ a partnerstvími „Záchrana biologické rozmanitosti za účelem ochrany života na Zemi“, „Voda pro všechny“, „Přechod na čistou energii“, „Podpora městské transformace“, „Potravinové systémy“ a „Výzkum a inovace ve středomořské oblasti“ (Horizont 2020); |
| --- | --- |

2)

relevantními evropskými partnerstvími, zejména s partnerstvími v oblasti „klimaticky neutrální, udržitelné a produktivní modré ekonomiky“ a partnerstvími „Záchrana biologické rozmanitosti za účelem ochrany života na Zemi“, „Voda pro všechny“, „Přechod na čistou energii“, „Podpora městské transformace“, „Potravinové systémy“ a „Výzkum a inovace ve středomořské oblasti“ (Horizont 2020);

| 3) | všemi klastry pilíře II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“; |
| --- | --- |

3)

všemi klastry pilíře II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“;

| 4) | výzkumnou infrastrukturou a |
| --- | --- |

4)

výzkumnou infrastrukturou a

| 5) | ERI. |
| --- | --- |

5)

ERI.

Má být rovněž zajištěna výrazná doplňkovost a zamezeno zdvojování činností s Evropskou investiční bankou (EIB) a BlueInvest, pokud jde o zavádění slibných inovací.

IV.   Závěr

Znalostní a inovační společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů je nejvhodnější k řešení hlavních hospodářských, environmentálních a společenských výzev uvedených v tomto dodatku. Toto znalostní a inovační společenství je zapotřebí zejména k posílení inovačních ekosystémů v celé Evropě, řešení problémů souvisejících s vodou, k vyškolení příští generace inovátorů a podnikatelů a k nalezení a podpoře inovativních řešení těchto výzev.

Znalostní a inovační společenství v oblasti vodních, mořských a námořních odvětví a ekosystémů:

| 1) | sníží roztříštěnost inovačního prostředí vodního, mořského a námořního odvětví podporou vytváření inovačních ekosystémů, které propojí subjekty a sítě napříč odvětvími a obory na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

1)

sníží roztříštěnost inovačního prostředí vodního, mořského a námořního odvětví podporou vytváření inovačních ekosystémů, které propojí subjekty a sítě napříč odvětvími a obory na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni;

| 2) | podpoří integrovaný a multidisciplinární přístup prostřednictvím spolupráce vysokoškolských institucí, výzkumných organizací, inovativních podniků, veřejných organizací a organizací třetího sektoru v odvětvích modré ekonomiky za účelem dosáhnout cílů Unie v oblasti ekologické a digitální transformace; |
| --- | --- |

2)

podpoří integrovaný a multidisciplinární přístup prostřednictvím spolupráce vysokoškolských institucí, výzkumných organizací, inovativních podniků, veřejných organizací a organizací třetího sektoru v odvětvích modré ekonomiky za účelem dosáhnout cílů Unie v oblasti ekologické a digitální transformace;

| 3) | propojí aktéry a sítě ve všech odvětvích a oborech na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni, zejména tím, že určí relevantní strategie pro inteligentní specializaci v oblasti výzkumu a inovací a další regionální strategie zahrnující odvětví modré ekonomiky; |
| --- | --- |

3)

propojí aktéry a sítě ve všech odvětvích a oborech na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni, zejména tím, že určí relevantní strategie pro inteligentní specializaci v oblasti výzkumu a inovací a další regionální strategie zahrnující odvětví modré ekonomiky;

| 4) | vyškolí a vychová příští generaci inovátorů a podnikatelů v odvětvích modré ekonomiky tím, že je vybaví nezbytnými podnikatelskými a technickými dovednostmi, jichž bude zapotřebí pro udržitelný a konkurenceschopný rozvoj; |
| --- | --- |

4)

vyškolí a vychová příští generaci inovátorů a podnikatelů v odvětvích modré ekonomiky tím, že je vybaví nezbytnými podnikatelskými a technickými dovednostmi, jichž bude zapotřebí pro udržitelný a konkurenceschopný rozvoj;

| 5) | přispěje k rozvoji vhodných rámcových podmínek pro přeměnu nápadů na nový technologický vývoj a sociální inovace a jejich uplatnění na trhu s cílem zlepšit kvalitu života občanů Unie a přinést jim užitek; |
| --- | --- |

5)

přispěje k rozvoji vhodných rámcových podmínek pro přeměnu nápadů na nový technologický vývoj a sociální inovace a jejich uplatnění na trhu s cílem zlepšit kvalitu života občanů Unie a přinést jim užitek;

| 6) | zajistí synergii s ostatními evropskými partnerstvími, misemi, ERI, EIB a iniciativou BlueInvest s cílem posílit inovace, umožnit dalším odvětvím, aby udržitelným způsobem prosperovala, a zvýšit uvádění inovativních řešení na trh a jejich společenskou přijatelnost a |
| --- | --- |

6)

zajistí synergii s ostatními evropskými partnerstvími, misemi, ERI, EIB a iniciativou BlueInvest s cílem posílit inovace, umožnit dalším odvětvím, aby udržitelným způsobem prosperovala, a zvýšit uvádění inovativních řešení na trh a jejich společenskou přijatelnost a

| 7) | posílí postavení Unie jako globálního hráče v oblasti vědy o oceánech, řízení vnitrozemských vod a ochrany a obnovy ekosystémů. |
| --- | --- |

7)

posílí postavení Unie jako globálního hráče v oblasti vědy o oceánech, řízení vnitrozemských vod a ochrany a obnovy ekosystémů.

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1).

1

(2)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

2

(3)  Jak jsou definována v čl. 2 bodě 2 nařízení (EU) 2021/819 .

3

(4)  Jak jsou definována v čl. 2 bodě 3 nařízení (EU) 2021/819 .

4

(5)  Jak je definováno v čl. 2 bodě 16 nařízení (EU) 2021/819 .

5

(6)  Jak jsou definovány v čl. 2 bodě 7 nařízení (EU) 2021/819 .

6

(7)  Jak jsou definovány v čl. 2 bodě 6 nařízení (EU) 2021/819 .

7

(8)  Jak je definován v čl. 2 bodě 10 nařízení (EU) 2021/819 a v bodě 3.2 této přílohy.

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).

9

(10)  Jak jsou definována v čl. 2 bodě 4 nařízení (EU) 2021/819 .

10

(11)  Jak jsou definovány v čl. 2 bodě 2 nařízení (EU) 2021/695.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

12

(13)  Rozhodnutí Rady (EU) 2021/764 ze dne 10. května 2021 o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa, a o zrušení rozhodnutí 2013/743/EU (Úř. věst. LI 167, 12.5.2021, s. 1).

13

(14)  Jak je definováno v čl. 2 bodě 8 nařízení (EU) 2021/819.

14

(15)  Jak jsou definovány v čl. 2 bodě 14 nařízení (EU) 2021/819.

15

(16)  HEInnovate je politický rámec vypracovaný Komisí a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD). HEInnovate nabízí vysokoškolským institucím metodiku, jak určovat oblasti s inovační kapacitou pro další rozvoj a jak utvářet příslušné strategie a činnosti s cílem dosáhnout požadovaného dopadu. HEInnovate vychází ze spolehlivých metodologických důkazů s osmi oblastmi rozvoje kapacit: vedení a správa, digitální transformace, organizační kapacita, výuka a studium podnikání, příprava a podpora podnikatelů, výměna znalostí, internacionalizace a měření dopadu. OECD zveřejnila řadu zpráv o jednotlivých zemích na bázi HEInnovate, viz řada studií OECD Skills Studies na adrese https://www.oecd-ilibrary.org/education/.

16

(17)  Rámec pro hodnocení dopadů regionálních inovací (RIIA) byl vypracován Komisí jako první krok pro pokyny k hodnocení dopadů inovací na univerzitách prostřednictvím vypracování případových studií na základě měření výsledků. Posouzení dopadů inovací, například prostřednictvím RIIA, by mohlo být svázáno s finančními nástroji založenými na výkonnosti v oblasti inovací na unijní, celostátní nebo regionální úrovni.

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

18

(19)  Jak je definováno v čl. 2 bodě 11 nařízení (EU) 2021/819.

19

(20)  Společenství absolventů EIT sdružuje podnikatele a hybatele změn, kteří se zúčastnili vzdělávacího nebo podnikatelského programu poskytovaného znalostním a inovačním společenstvím. Společenství je sítí čítající více než 5 000 členů.

20

(21)  Jak jsou definovány v čl. 2 bodě 13 nařízení (EU) 2021/819.

21

(22)  Jak je definováno v čl. 2 bodě 15 nařízení (EU) 2021/819.

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje rozhodnutí (EU) 2015/2240 (Úř. věst. L 166, 11.5.2021, s. 1).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/818 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2021–2027) a zrušuje nařízení (EU) č. 1295/2013 (viz strana 34 v tomto čísle Úředního věstníku).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/690 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí program pro vnitřní trh, pro konkurenceschopnost podniků včetně malých a středních podniků, pro oblast rostlin, zvířat, potravin a krmiv a pro evropskou statistiku (Program pro jednotný trh) a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 99/2013, (EU) č. 1287/2014, (EU) č. 254/2014 a (EU) č. 652/2014 (Úř. věst. L 153, 3.5.2021, s. 1 )

25

(26)  Kulturní a kreativní odvětví a průmysl zahrnují všechny sektory a odvětví, jejichž činnosti jsou založeny na kulturních hodnotách, kulturní rozmanitosti a individuálních nebo kolektivních uměleckých a jiných kreativních projevech, bez ohledu na to, zda jsou tyto činnosti zaměřeny tržně, na druh struktury, která je provádí, a na způsob, jakým je tato struktura financována. Uvedené činnosti zahrnují rozvoj dovedností a talentu s potenciálem přinášet inovace a vytváření bohatství a pracovních míst generováním sociální a ekonomické hodnoty, včetně správy duševního vlastnictví. Tyto činnosti se týkají rovněž vývoje, produkce, tvorby, šíření a ochrany produktů a služeb, které představují kulturní, umělecké či jiné kreativní projevy, a souvisejících funkcí, jako jsou vzdělávání nebo řízení. Mezi kulturní a kreativní odvětví patří mimo jiné architektura, archivy, umění, knihovny a muzea, umělecká řemesla, audiovizuální odvětví (například kinematografie, televize, software, videohry, multimédia a hudební nahrávky), hmotné a nehmotné kulturní dědictví, design, špičkový průmysl založený na kreativitě a móda, festivaly, hudba, literatura, scénická umění (včetně divadla a tance), knihy a vydavatelská činnost (noviny a časopisy), rozhlas a výtvarné umění a reklama.

26

(27)  Kulturní a kreativní obory na evropských univerzitách se většinou zaměřují na „kreativní prvek“ a jejich absolventi nejsou vždy připraveni vstoupit na moderní trh práce, jelikož jim chybí meziodvětvové dovednosti (podnikatelské, digitální, v oblasti finančního řízení). Pokud jde o vysokoškolské instituce, Unie zaostává za Spojenými státy americkými v komunikačních a mediálních oborech (univerzity v Unii naopak dosahují lepších výsledků v tradičnějších oborech, jako jsou umění a design nebo scénická umění).

27

(28)  Posouzení dopadů připojené ke sdělení Komise ze dne 17. září 2020 s názvem „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030. Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“.

28

(29)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2184 ze dne 16. prosince 2020 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (Úř. věst. L 435, 23.12.2020, s. 1).

29

(30)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).

30

(31)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/89/EU ze dne 23. července 2014, kterou se stanoví rámec pro územní plánování námořních prostor (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 135).

31

(32)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

32

---