# Europeiska unionens L 183/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 183 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången25 maj 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 183

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången25 maj 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/822 av den 24 mars 2021 om ändring av delegerade förordningar (EU) nr 1003/2013 och (EU) 2019/360 vad gäller de årliga tillsynsavgifter som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten tar ut av transaktionsregister för 2021 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/823 av den 20 maj 2021 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/824 av den 21 maj 2021 om ändring av genomförandeförordningarna (EU) nr 540/2011 och (EU) nr 820/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet terbutylazin (
  1
  ) | 35 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/825 av den 20 maj 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen | 40 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/822 av den 24 mars 2021 om ändring av delegerade förordningar (EU) nr 1003/2013 och (EU) 2019/360 vad gäller de årliga tillsynsavgifter som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten tar ut av transaktionsregister för 2021 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/823 av den 20 maj 2021 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/824 av den 21 maj 2021 om ändring av genomförandeförordningarna (EU) nr 540/2011 och (EU) nr 820/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet terbutylazin (
  1
  )

1

35

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2021/825 av den 20 maj 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/822

av den 24 mars 2021

om ändring av delegerade förordningar (EU) nr 1003/2013 och (EU) 2019/360 vad gäller de årliga tillsynsavgifter som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten tar ut av transaktionsregister för 2021

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 72.3,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 av den 25 november 2015 om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (2), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

| (1) | De avgifter som transaktionsregister betalar in till Esma beräknas med hjälp av en metod som fastställs i kommissionens delegerade förordningar (EU) nr 1003/2013 (3) och (EU) 2019/360 (4). Referensperioden för den tillämpliga omsättningen i dessa delegerade förordningar är året före det år då avgifterna betalas. |
| --- | --- |

(1)

De avgifter som transaktionsregister betalar in till Esma beräknas med hjälp av en metod som fastställs i kommissionens delegerade förordningar (EU) nr 1003/2013 (3) och (EU) 2019/360 (4). Referensperioden för den tillämpliga omsättningen i dessa delegerade förordningar är året före det år då avgifterna betalas.

| (2) | Den 1 februari 2020 utträdde Förenade kungariket ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen. I enlighet med den övergångsperiod som anges i artikel 126 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen upphörde unionsrätten att vara tillämplig på och i Förenade kungariket från och med den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(2)

Den 1 februari 2020 utträdde Förenade kungariket ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen. I enlighet med den övergångsperiod som anges i artikel 126 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen upphörde unionsrätten att vara tillämplig på och i Förenade kungariket från och med den 31 december 2020.

| (3) | Två transaktionsregister som är etablerade i Förenade kungariket flyttade delar av sitt tjänsteutbud och sin verksamhet till unionen för att kunna fortsätta att tillhandahålla sina tjänster och bedriva verksamhet i förhållande till motparter som är etablerade i unionen. Som en följd av detta har antalet transaktionsregister som är verksamma i unionen ökat väsentligt. |
| --- | --- |

(3)

Två transaktionsregister som är etablerade i Förenade kungariket flyttade delar av sitt tjänsteutbud och sin verksamhet till unionen för att kunna fortsätta att tillhandahålla sina tjänster och bedriva verksamhet i förhållande till motparter som är etablerade i unionen. Som en följd av detta har antalet transaktionsregister som är verksamma i unionen ökat väsentligt.

| (4) | De nya transaktionsregister som etablerats i unionen inledde sin verksamhet i unionen i januari 2021 och deras verksamhet under 2020 var i stort sett obefintlig. Det betyder att deras årliga tillsynsavgift för 2021 blir försumbar, trots att deras verksamhet sannolikt kommer att bli betydande. För att säkerställa att de betalar en avgift som står i proportion till deras faktiska omsättning i unionen bör deras årliga tillsynsavgift för 2021 beräknas på grundval av deras tillämpliga omsättning under första halvåret 2021. |
| --- | --- |

(4)

De nya transaktionsregister som etablerats i unionen inledde sin verksamhet i unionen i januari 2021 och deras verksamhet under 2020 var i stort sett obefintlig. Det betyder att deras årliga tillsynsavgift för 2021 blir försumbar, trots att deras verksamhet sannolikt kommer att bli betydande. För att säkerställa att de betalar en avgift som står i proportion till deras faktiska omsättning i unionen bör deras årliga tillsynsavgift för 2021 beräknas på grundval av deras tillämpliga omsättning under första halvåret 2021.

| (5) | För att Esma ska kunna debitera transaktionsregister avgifter för 2021 som både är proportionella och täcker alla kostnader för myndighetens tillsyn är det nödvändigt att ändra den referensperiod som används för att beräkna de årliga avgifter som transaktionsregistren betalar till Esma 2021. Eftersom de relevanta transaktionsregistren är registrerade hos Esma enligt både förordning (EU) nr 648/2012 och förordning (EU) 2015/2365 bör ändringarna som rör referensperioden göras samtidigt. |
| --- | --- |

(5)

För att Esma ska kunna debitera transaktionsregister avgifter för 2021 som både är proportionella och täcker alla kostnader för myndighetens tillsyn är det nödvändigt att ändra den referensperiod som används för att beräkna de årliga avgifter som transaktionsregistren betalar till Esma 2021. Eftersom de relevanta transaktionsregistren är registrerade hos Esma enligt både förordning (EU) nr 648/2012 och förordning (EU) 2015/2365 bör ändringarna som rör referensperioden göras samtidigt.

| (6) | Delegerade förordningar (EU) nr 1003/2013 och (EU) 2019/360 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Delegerade förordningar (EU) nr 1003/2013 och (EU) 2019/360 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | För att utan dröjsmål underlätta en effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnad bör den här förordningen träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(7)

För att utan dröjsmål underlätta en effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnad bör den här förordningen träda i kraft så snart som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av delegerad förordning (EU) nr 1003/2013

Följande artikel 15a ska införas i förordning (EU) nr 1003/2013:

”Artikel 15a

Årlig tillsynsavgift för 2021 för transaktionsregister som var registrerade per den 31 december 2020

1.   Transaktionsregister som redan var registrerade hos Esma per den 31 december 2020 ska debiteras en årlig tillsynsavgift för 2021 som beräknas i enlighet med artikel 7. Vid tillämpning av artikel 7.2 c ska transaktionsregistrens tillämpliga omsättning dock beräknas i enlighet med punkt 2.

2.   Vi tillämpning av punkt 1 ska transaktionsregistrets tillämpliga omsättning vara summan av en tredjedel av vart och ett av följande:

| a) | Intäkter som genererats från huvudfunktionerna att centralt samla in och registerföra uppgifter om derivat för transaktionsregistret under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021, dividerade med de totala intäkter som genererats från huvudfunktionerna att centralt samla in och registerföra uppgifter om derivat för alla registrerade transaktionsregister under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021. |
| --- | --- |

a)

Intäkter som genererats från huvudfunktionerna att centralt samla in och registerföra uppgifter om derivat för transaktionsregistret under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021, dividerade med de totala intäkter som genererats från huvudfunktionerna att centralt samla in och registerföra uppgifter om derivat för alla registrerade transaktionsregister under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021.

| b) | Antalet transaktioner som rapporterats till transaktionsregistret under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021 dividerat med det totala antalet transaktioner som rapporterats till alla registrerade transaktionsregister under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021. |
| --- | --- |

b)

Antalet transaktioner som rapporterats till transaktionsregistret under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021 dividerat med det totala antalet transaktioner som rapporterats till alla registrerade transaktionsregister under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021.

| c) | Antalet registrerade utestående transaktioner den 30 juni 2021, dividerat med det totala antalet registrerade utestående transaktioner den 30 juni 2021 i alla registrerade transaktionsregister. |
| --- | --- |

c)

Antalet registrerade utestående transaktioner den 30 juni 2021, dividerat med det totala antalet registrerade utestående transaktioner den 30 juni 2021 i alla registrerade transaktionsregister.

3.   Den årliga tillsynsavgift som avses i punkt 1 ska minskas med belopp som transaktionsregistret redan betalat in enligt artikel 11.1 före den 26 maj 2021.

Om det belopp som transaktionsregistret redan betalat in enligt artikel 11.1 före den 26 maj 2021 är högre än den årliga tillsynsavgift som beräknats i enlighet med punkt 1 ska Esma återbetala mellanskillnaden till transaktionsregistret.

4.   Genom undantag från artikel 11.1 ska den årliga tillsynsavgiften för 2021 för de transaktionsregister som avses i punkt 1 betalas in senast den 31 oktober 2021.

5.   Esma ska minst 30 dagar före förfallodagen skicka en faktura för den årliga tillsynsavgiften för 2021 till de transaktionsregister som avses i punkt 1.

6.   När de reviderade räkenskaperna för 2021 blir tillgängliga ska de transaktionsregister som avses i punkt 1 rapportera de indikatorer som avses i artikel 2.3 för 2021 till Esma.

Transaktionsregister ska debiteras den eventuella mellanskillnaden mellan den årliga tillsynsavgift för 2021 som faktiskt betalats och den årliga tillsynsavgift som hade gällt för 2021 om beräkningen av den tillämpliga omsättningen hade baserats på de indikatorer som rapporterats i enlighet med första stycket.

Esma ska minst 30 dagar före respektive förfallodag skicka en faktura för de eventuella tilläggsbetalningar som avses i andra stycket.”

Artikel 2

Ändring av delegerad förordning (EU) 2019/360

Följande artikel 15a ska införas i förordning (EU) 2019/360:

”Artikel 15a

Årlig tillsynsavgift för 2021 för transaktionsregister som var registrerade per den 31 december 2020

1.   Transaktionsregister som redan var registrerade hos Esma per den 31 december 2020 ska debiteras en årlig tillsynsavgift för 2021 som beräknas i enlighet med artikel 6. Vid tillämpning av artikel 6.2 b ska transaktionsregistrens tillämpliga omsättning dock beräknas i enlighet med punkt 2.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska transaktionsregistrets tillämpliga omsättning vara summan av

| — | de intäkter som genererats genom huvuduppgifterna att centralt samla in och registerföra uppgifter om transaktioner för värdepappersfinansiering under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021, och |
| --- | --- |

—

de intäkter som genererats genom huvuduppgifterna att centralt samla in och registerföra uppgifter om transaktioner för värdepappersfinansiering under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021, och

| — | tillämpliga intäkter från transaktionsregistrets anknutna tjänster i enlighet med artikel 2.1 och 2.2 under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021 |
| --- | --- |

—

tillämpliga intäkter från transaktionsregistrets anknutna tjänster i enlighet med artikel 2.1 och 2.2 under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021

delat med summan av

| — | de totala intäkter som genererats genom huvuduppgifterna att centralt samla in och registerföra uppgifter om transaktioner för värdepappersfinansiering under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021 för alla registrerade transaktionsregister, och |
| --- | --- |

—

de totala intäkter som genererats genom huvuduppgifterna att centralt samla in och registerföra uppgifter om transaktioner för värdepappersfinansiering under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021 för alla registrerade transaktionsregister, och

| — | tillämpliga intäkter från anknutna tjänster i enlighet med artikel 2.1 och 2.2 under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021 för alla registrerade transaktionsregister. |
| --- | --- |

—

tillämpliga intäkter från anknutna tjänster i enlighet med artikel 2.1 och 2.2 under perioden 1 januari 2021–30 juni 2021 för alla registrerade transaktionsregister.

3.   Den årliga tillsynsavgift som avses i punkt 1 ska minskas med eventuella belopp som transaktionsregistret redan betalat in enligt artikel 10.1 före den 26 maj 2021

Om det belopp som transaktionsregistret redan betalat in enligt artikel 10.1 före den 26 maj 2021 är högre än den årliga tillsynsavgift som beräknats i enlighet med punkt 1 ska Esma återbetala mellanskillnaden till transaktionsregistret.

4.   Genom undantag från artikel 10.1 ska den årliga tillsynsavgiften för 2021 för de transaktionsregister som avses i punkt 1 betalas in senast den 31 oktober 2021.

5.   Esma ska minst 30 dagar före förfallodagen skicka en faktura för den årliga tillsynsavgiften för 2021 till de transaktionsregister som avses i punkt 1.

6.   När de reviderade räkenskaperna för 2021 blir tillgängliga ska de transaktionsregister som avses i punkt 1 rapportera de indikatorer som avses i artikel 3.1 för 2021 till Esma.

Transaktionsregister ska debiteras den eventuella mellanskillnaden mellan den årliga tillsynsavgift för 2021 som faktiskt betalats och den årliga tillsynsavgift som hade gällt för 2021 om beräkningen av den tillämpliga omsättningen hade baserats på de indikatorer som rapporterats i enlighet med första stycket.

Esma ska minst 30 dagar före respektive förfallodag skicka en faktura för de eventuella tilläggsbetalningar som avses i andra stycket.”

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 337, 23.12.2015, s. 1.

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1003/2013 av den 12 juli 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller de avgifter som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten tar ut av transaktionsregister (EUT L 279, 19.10.2013, s. 4).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/360 av den 13 december 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 vad gäller de avgifter som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten tar ut av transaktionsregister (EUT L 81, 22.3.2019, s. 58).

4

---

| 25.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/823

av den 20 maj 2021

om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Kommissionen införde genom genomförandeförordning (EU) 2015/309 (2) slutgiltiga utjämningstullar på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet (Turkiet) (den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen införde genom genomförandeförordning (EU) 2015/309 (2) slutgiltiga utjämningstullar på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet (Turkiet) (den ursprungliga undersökningen).

2

Turkiet

den ursprungliga undersökningen

| (2) | Den 4 juni 2018 beslutade kommissionen, efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av alla exporterande producenter, att bibehålla de ursprungliga åtgärderna (kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/823) (3). Kommissionen konstaterade att ändringen i den turkiska lagstiftningen beträffande subventioner till de regnbågsproducenter som var föremål för översynen inte motiverade en översyn av utjämningstullarna för alla regnbågsproducenter i Turkiet. Det konstaterades dock att konsekvenserna för enskilda företag skiljde sig åt beroende på det enskilda företagets särskilda situation (4). |
| --- | --- |

(2)

Den 4 juni 2018 beslutade kommissionen, efter en partiell interimsöversyn av subventioneringen av alla exporterande producenter, att bibehålla de ursprungliga åtgärderna (kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/823) (3). Kommissionen konstaterade att ändringen i den turkiska lagstiftningen beträffande subventioner till de regnbågsproducenter som var föremål för översynen inte motiverade en översyn av utjämningstullarna för alla regnbågsproducenter i Turkiet. Det konstaterades dock att konsekvenserna för enskilda företag skiljde sig åt beroende på det enskilda företagets särskilda situation (4).

3

4

| (3) | Den 15 maj 2020 ändrade kommissionen nivån på utjämningstullen för en exporterande producent till följd av en partiell interimsöversyn (kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/658) (5). |
| --- | --- |

(3)

Den 15 maj 2020 ändrade kommissionen nivån på utjämningstullen för en exporterande producent till följd av en partiell interimsöversyn (kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/658) (5).

5

| (4) | De slutgiltiga utjämningstullar som för närvarande är i kraft varierar mellan 1,5 % och 9,5 %. |
| --- | --- |

(4)

De slutgiltiga utjämningstullar som för närvarande är i kraft varierar mellan 1,5 % och 9,5 %.

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (5) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden kommer att löpa ut (6) mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden kommer att löpa ut (6) mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

6

| (6) | Begäran ingavs den 25 november 2019 av Dansk Akvakultur (sökanden) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 40 % av unionens sammanlagda produktion av regnbåge. Begäran grundas på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att subventioneringen fortsätter och att skadan för unionsindustrin fortsätter eller återkommer. |
| --- | --- |

(6)

Begäran ingavs den 25 november 2019 av Dansk Akvakultur (sökanden) såsom företrädare för producenter som svarar för mer än 40 % av unionens sammanlagda produktion av regnbåge. Begäran grundas på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att subventioneringen fortsätter och att skadan för unionsindustrin fortsätter eller återkommer.

sökanden

| (7) | Före inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång underrättade kommissionen i enlighet med artiklarna 22.1 och 10.7 i grundförordningen Turkiets myndigheter om att den hade mottagit en korrekt dokumenterad begäran om översyn och bjöd in de turkiska myndigheterna till samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller innehållet i begäran om översyn och nå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. Samrådet ägde rum den 20 februari 2020. |
| --- | --- |

(7)

Före inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång underrättade kommissionen i enlighet med artiklarna 22.1 och 10.7 i grundförordningen Turkiets myndigheter om att den hade mottagit en korrekt dokumenterad begäran om översyn och bjöd in de turkiska myndigheterna till samråd i syfte att klargöra situationen när det gäller innehållet i begäran om översyn och nå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. Samrådet ägde rum den 20 februari 2020.

| (8) | Under samrådet före inledandet uppgav de turkiska myndigheterna att det har skett en betydande förändring av Turkiets stödsystem då det totala stödbeloppet och den produktionsmängd som ska ges stöd har minskat avsevärt sedan 2013. Turkiets myndigheter ansåg därför att det inte fanns något behov att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(8)

Under samrådet före inledandet uppgav de turkiska myndigheterna att det har skett en betydande förändring av Turkiets stödsystem då det totala stödbeloppet och den produktionsmängd som ska ges stöd har minskat avsevärt sedan 2013. Turkiets myndigheter ansåg därför att det inte fanns något behov att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång.

| (9) | Kommissionen ansåg att den bevisning som lämnades i begäran om översyn utgjordes av de uppgifter som rimligen fanns tillgängliga för sökanden vid den tidpunkten. Såsom framgår av promemorian om tillräcklig bevisning, vilken innehåller kommissionens bedömning av all bevisning rörande de påstådda subventionerna och på grundval av vilken kommissionen inledde undersökningen, fanns det tillräcklig bevisning i det inledande skedet för att de påstådda subventionerna var utjämningsbara med hänsyn till förekomst, storlek och art. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen ansåg att den bevisning som lämnades i begäran om översyn utgjordes av de uppgifter som rimligen fanns tillgängliga för sökanden vid den tidpunkten. Såsom framgår av promemorian om tillräcklig bevisning, vilken innehåller kommissionens bedömning av all bevisning rörande de påstådda subventionerna och på grundval av vilken kommissionen inledde undersökningen, fanns det tillräcklig bevisning i det inledande skedet för att de påstådda subventionerna var utjämningsbara med hänsyn till förekomst, storlek och art.

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (10) | Efter samråd i enlighet med artikel 25.1 i grundförordningen med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (7), fastslog kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång, och meddelade den 27 februari 2020 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens tidning (8) att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts i enlighet med artikel 18 i grundförordningen (tillkännagivandet om inledande). Mot bakgrund av artikel 18.2 i grundförordningen utarbetade kommissionen en promemoria om bevisningens tillräcklighet med en analys av all den bevisning som kommissionens förfogar över och på grundval av vilken kommissionen inledde denna undersökning. |
| --- | --- |

(10)

Efter samråd i enlighet med artikel 25.1 i grundförordningen med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (7), fastslog kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång, och meddelade den 27 februari 2020 genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens tidning (8) att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts i enlighet med artikel 18 i grundförordningen (tillkännagivandet om inledande). Mot bakgrund av artikel 18.2 i grundförordningen utarbetade kommissionen en promemoria om bevisningens tillräcklighet med en analys av all den bevisning som kommissionens förfogar över och på grundval av vilken kommissionen inledde denna undersökning.

7

Europeiska unionens tidning

8

tillkännagivandet om inledande

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (11) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden från och med den 1 januari 2019 till och med den 31 december 2019 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med utgången av översynsperioden (skadeundersökningsperioden) (9). |
| --- | --- |

(11)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande subventionering omfattade perioden från och med den 1 januari 2019 till och med den 31 december 2019 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med utgången av översynsperioden (skadeundersökningsperioden) (9).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

9

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (12) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionsproducenter, de kända exporterande producenterna, myndigheterna i Turkiet samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionsproducenter, de kända exporterande producenterna, myndigheterna i Turkiet samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (13) | Alla parter uppmanades att lämna sina synpunkter, lämna uppgifter och lägga fram bevisning till stöd för dessa inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Berörda parter gavs även möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(13)

Alla parter uppmanades att lämna sina synpunkter, lämna uppgifter och lägga fram bevisning till stöd för dessa inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Berörda parter gavs även möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.6   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (14) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas för de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

1.6.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (15) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionsproducenter. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen det preliminära urvalet på grundval av den största representativa produktions- och försäljningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och även med hänsyn till geografiskt läge. Urvalet utgjordes av åtta unionsproducenter som alla var små och medelstora företag (SMF). Unionsproducenterna i det preliminära urvalet stod för 14 % av unionens produktion. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(15)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionsproducenter. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen det preliminära urvalet på grundval av den största representativa produktions- och försäljningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och även med hänsyn till geografiskt läge. Urvalet utgjordes av åtta unionsproducenter som alla var små och medelstora företag (SMF). Unionsproducenterna i det preliminära urvalet stod för 14 % av unionens produktion. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (16) | Kommissionen mottog synpunkter från Dansk Akvakultur (sökanden). På grundval av detta och för att täcka den största representativa produktionsvolymen beslutade kommissionen att lägga till en producent av fryst regnbåge till det slutliga urvalet och att ersätta en av de preliminärt utvalda producenterna med en annan. Inga ytterligare synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen mottog synpunkter från Dansk Akvakultur (sökanden). På grundval av detta och för att täcka den största representativa produktionsvolymen beslutade kommissionen att lägga till en producent av fryst regnbåge till det slutliga urvalet och att ersätta en av de preliminärt utvalda producenterna med en annan. Inga ytterligare synpunkter inkom.

| (17) | Dessutom lämnade en av i urvalet ingående unionsproducenterna inget svar på frågeformuläret och uteslöts därför från urvalet (se skäl 24). Det återstående urvalet av unionsproducenter utgjorde fortfarande 13 % av produktionen i unionen och var representativt för unionsindustrin, med tanke på det stora antalet unionsproducenter. |
| --- | --- |

(17)

Dessutom lämnade en av i urvalet ingående unionsproducenterna inget svar på frågeformuläret och uteslöts därför från urvalet (se skäl 24). Det återstående urvalet av unionsproducenter utgjorde fortfarande 13 % av produktionen i unionen och var representativt för unionsindustrin, med tanke på det stora antalet unionsproducenter.

1.6.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (18) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(18)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (19) | Då inga icke-närstående importörer gav sig till känna fanns inget behov av ett stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(19)

Då inga icke-närstående importörer gav sig till känna fanns inget behov av ett stickprovsförfarande.

1.6.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter i Turkiet

Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter i Turkiet

| (20) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande krävdes och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Turkiet att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Turkiets delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som skulle kunna vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande krävdes och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Turkiet att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Turkiets delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som skulle kunna vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (21) | Femton exporterande producenter eller grupper av exporterande producenter lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Dessa företags sammanlagda redovisade exportvolym till unionen av viss regnbåge under översynsperioden utgjorde 100 % av exporten från Turkiet till unionen. |
| --- | --- |

(21)

Femton exporterande producenter eller grupper av exporterande producenter lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Dessa företags sammanlagda redovisade exportvolym till unionen av viss regnbåge under översynsperioden utgjorde 100 % av exporten från Turkiet till unionen.

| (22) | I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre exporterande producenter/grupper av exporterande producenter på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet stod för mer än 70 % av den redovisade exportförsäljningen till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre exporterande producenter/grupper av exporterande producenter på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet stod för mer än 70 % av den redovisade exportförsäljningen till unionen under översynsperioden.

| (23) | I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med alla kända exporterande producenter som berördes och med de turkiska myndigheterna om urvalet. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med alla kända exporterande producenter som berördes och med de turkiska myndigheterna om urvalet. Inga synpunkter inkom.

1.6.4   Svar på frågeformuläret och bristande samarbetsvilja

Svar på frågeformuläret och bristande samarbetsvilja

| (24) | För att kommissionen skulle få de uppgifter som den ansåg nödvändiga för sin undersökning sände den frågeformulär till de nio unionsproducenter som ingick i urvalet, de tre i urvalet ingående exporterande producenterna och de turkiska myndigheterna. En av de i urvalet ingående unionsproducenterna informerade kommissionen om att den inte hade möjlighet att besvara frågeformuläret. En exporterande producent i urvalet besvarade inte heller frågeformuläret. Följaktligen inkom svar på frågeformuläret från åtta unionsproducenter, två exporterande producenter i urvalet och de turkiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(24)

För att kommissionen skulle få de uppgifter som den ansåg nödvändiga för sin undersökning sände den frågeformulär till de nio unionsproducenter som ingick i urvalet, de tre i urvalet ingående exporterande producenterna och de turkiska myndigheterna. En av de i urvalet ingående unionsproducenterna informerade kommissionen om att den inte hade möjlighet att besvara frågeformuläret. En exporterande producent i urvalet besvarade inte heller frågeformuläret. Följaktligen inkom svar på frågeformuläret från åtta unionsproducenter, två exporterande producenter i urvalet och de turkiska myndigheterna.

| (25) | I fråga om den icke-samarbetsvilliga exporterande producenten i urvalet beslutade kommissionen att grunda sina avgöranden på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen. Den berörda exporterande producenten informerades om detta. Inga synpunkter inkom. De två exporterande producenter i urvalet som lämnade fullständiga svar på frågeformuläret stod för mer än 60 % av den redovisade exportförsäljningen till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(25)

I fråga om den icke-samarbetsvilliga exporterande producenten i urvalet beslutade kommissionen att grunda sina avgöranden på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen. Den berörda exporterande producenten informerades om detta. Inga synpunkter inkom. De två exporterande producenter i urvalet som lämnade fullständiga svar på frågeformuläret stod för mer än 60 % av den redovisade exportförsäljningen till unionen under översynsperioden.

1.6.5   Kontroll

Kontroll

| (26) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och skada och för att fastställa unionens intresse. På grund av covid-19-pandemin och de åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet (10) kunde kommissionen dock inte genomföra kontrollbesök på plats hos alla företag i enlighet med artikel 26 i grundförordningen. I stället genomförde kommissionen dubbelkontroller på distans av den information som följande företag lämnade:
  Unionsproducenter:






  — | Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Italien). |
| --- | --- | --- |

(26)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och skada och för att fastställa unionens intresse. På grund av covid-19-pandemin och de åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet (10) kunde kommissionen dock inte genomföra kontrollbesök på plats hos alla företag i enlighet med artikel 26 i grundförordningen. I stället genomförde kommissionen dubbelkontroller på distans av den information som följande företag lämnade:

10

Unionsproducenter:

—

Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Italien).

| — | Danaqua Aps (Danmark). |
| --- | --- |

—

Danaqua Aps (Danmark).

| — | Gospodarstwo Rybackie Bytów (Polen). |
| --- | --- |

—

Gospodarstwo Rybackie Bytów (Polen).

| — | Gruppo Sais (Italien). |
| --- | --- |

—

Gruppo Sais (Italien).

| — | Sas Lefevre Surgeles (Frankrike). |
| --- | --- |

—

Sas Lefevre Surgeles (Frankrike).

| — | Snaptun Frysehus A/S (Danmark). |
| --- | --- |

—

Snaptun Frysehus A/S (Danmark).

| — | Tres Mares (Spanien). |
| --- | --- |

—

Tres Mares (Spanien).

| — | Truite Service (Frankrike). |
| --- | --- |

—

Truite Service (Frankrike).

Exporterande producenter:

| — | Gruppen ”GMS” av närstående företag, Turkiet:






  — | Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş., Muğla, Turkiet. |
| --- | --- | --- |

—

Gruppen ”GMS” av närstående företag, Turkiet:

—

Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş., Muğla, Turkiet.

| — | Dalga Seafood Ltd., Aten, Grekland. |
| --- | --- |

—

Dalga Seafood Ltd., Aten, Grekland.

| — | Gruppen ”Özpekler” av närstående företag, Turkiet:






  — | Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi, Denizli, Turkiet. |
| --- | --- | --- |

—

Gruppen ”Özpekler” av närstående företag, Turkiet:

—

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi, Denizli, Turkiet.

| — | Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti., Denizli, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti., Denizli, Turkiet.

Turkiska myndigheter:

| — | Handelsministeriet, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Handelsministeriet, Turkiet.

| — | Jord- och skogsbruksministeriet, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Jord- och skogsbruksministeriet, Turkiet.

| — | Banktillsynsmyndigheten, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Banktillsynsmyndigheten, Turkiet.

| — | Ekonomi- och finansministeriet, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Ekonomi- och finansministeriet, Turkiet.

| — | Kooperativa jordbrukskreditinstitut, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Kooperativa jordbrukskreditinstitut, Turkiet.

| — | Republiken Turkiets centralbank, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Republiken Turkiets centralbank, Turkiet.

| — | Eximbank, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Eximbank, Turkiet.

| — | Turkiets utvecklingsorganisation för små och medelstora företag (Kosgeb), Turkiet. |
| --- | --- |

—

Turkiets utvecklingsorganisation för små och medelstora företag (Kosgeb), Turkiet.

| — | Jordbruksförsäkringspoolen, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Jordbruksförsäkringspoolen, Turkiet.

| — | Industri- och teknikministeriet, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Industri- och teknikministeriet, Turkiet.

1.6.6   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (27) | Den 26 mars 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständligheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande utjämningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. |
| --- | --- |

(27)

Den 26 mars 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständligheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande utjämningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

| (28) | Den 14 april 2021 lämnade kommissionen, då den tagit i beaktande vissa påståenden som inkom till följd av det slutliga utlämnandet och hade en inverkan på undersökningen, ut de ytterligare omständigheter och överväganden som fått den att ändra de slutgiltiga avgöranden som tidigare lämnats ut. De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta ytterligare utlämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

(28)

Den 14 april 2021 lämnade kommissionen, då den tagit i beaktande vissa påståenden som inkom till följd av det slutliga utlämnandet och hade en inverkan på undersökningen, ut de ytterligare omständigheter och överväganden som fått den att ändra de slutgiltiga avgöranden som tidigare lämnats ut. De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta ytterligare utlämnande av uppgifter.

| (29) | Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (30) | Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen regnbåge (Oncorhynchus mykiss):






  — | levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller |
| --- | --- | --- |

(30)

Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen regnbåge (Oncorhynchus mykiss):

Oncorhynchus mykiss

—

levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller

| — | färsk, kyld, fryst och/eller rökt:






  — | i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller |
| --- | --- | --- |

—

färsk, kyld, fryst och/eller rökt:

—

i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller

| — | utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller |
| --- | --- |

—

utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller

| — | i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck, |
| --- | --- |

—

i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck,

| — | med ursprung i Republiken Turkiet (det berörda landet), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (Taric-nummer 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 och 0305430011) (den berörda produkten). |
| --- | --- |

—

med ursprung i Republiken Turkiet (det berörda landet), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (Taric-nummer 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 och 0305430011) (den berörda produkten).

det berörda landet

den berörda produkten

| (31) | Liksom i den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att den produkt som producerades i Turkiet och exporterades till och såldes i unionen och den produkt som producerades av unionsindustrin och såldes i unionen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Liksom i den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att den produkt som producerades i Turkiet och exporterades till och såldes i unionen och den produkt som producerades av unionsindustrin och såldes i unionen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

| (32) | På grundval av de subventioner som undersöktes i den ursprungliga undersökningen och de partiella interimsöversyner som anges i skälen 2 och 3 i samband med den berörda produkten, uppgifterna i begäran om översyn samt de uppgifter som lämnades av de turkiska myndigheterna och de samarbetsvilliga exporterande producenterna i urvalet, undersöktes följande åtgärder som påstods innefatta beviljande av subventionsprogram:
  Direkt överföring av medel – bidrag:






  — | Stöd till produktion av regnbåge med en vikt av mindre än 1 kg. |
| --- | --- | --- |

(32)

På grundval av de subventioner som undersöktes i den ursprungliga undersökningen och de partiella interimsöversyner som anges i skälen 2 och 3 i samband med den berörda produkten, uppgifterna i begäran om översyn samt de uppgifter som lämnades av de turkiska myndigheterna och de samarbetsvilliga exporterande producenterna i urvalet, undersöktes följande åtgärder som påstods innefatta beviljande av subventionsprogram:

Direkt överföring av medel – bidrag:

—

Stöd till produktion av regnbåge med en vikt av mindre än 1 kg.

| — | Stöd till produktion av regnbåge med en vikt av mer än 1 kg, men högst 1,2 kg. |
| --- | --- |

—

Stöd till produktion av regnbåge med en vikt av mer än 1 kg, men högst 1,2 kg.

| — | Stöd för att odla regnbåge i kläckningsanläggningar som skyddas mot sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Stöd för att odla regnbåge i kläckningsanläggningar som skyddas mot sjukdomar.

| — | Slutna produktionssystem. |
| --- | --- |

—

Slutna produktionssystem.

| — | Fiskodling i jorddammar. |
| --- | --- |

—

Fiskodling i jorddammar.

| — | Stödutbetalningar för publikations- och konsulttjänster på jordbruksområdet |
| --- | --- |

—

Stödutbetalningar för publikations- och konsulttjänster på jordbruksområdet

| — | Stöd för skrotning av fiskefartyg. |
| --- | --- |

—

Stöd för skrotning av fiskefartyg.

Uteblivna intäkter:

| — | Konsumtionsskatterabatt på fartygsbränsle. |
| --- | --- |

—

Konsumtionsskatterabatt på fartygsbränsle.

| — | Stöd till investeringar i vattenbrukssektorn. |
| --- | --- |

—

Stöd till investeringar i vattenbrukssektorn.

Direkt överföring av medel – förmånlig finansiering:

| — | Stöd till försäkringar i vattenbrukssektorn. |
| --- | --- |

—

Stöd till försäkringar i vattenbrukssektorn.

| — | Förmånliga lån. |
| --- | --- |

—

Förmånliga lån.

3.1   Direkt överföring av medel – bidrag

Direkt överföring av medel – bidrag

3.1.1   Stöd till produktion av regnbåge med en vikt av mindre än 1 kg

Stöd till produktion av regnbåge med en vikt av mindre än 1 kg

3.1.1.1   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (33) | Under översynsperioden beviljades stöd till producenter av regnbåge med en vikt av mindre än 1 kg på grundval av presidentdekret 2019/1691 (dekret 1691) (11). Förfarandena och principerna för genomförandet av dekretet fastställdes genom kommuniké 2019/56 (kommuniké 56) från livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet (12). Subventionsbeloppet fastställdes till 0,75 turkiska lira/kg för produktion upp till en gräns på 350 000 kg per år. |
| --- | --- |

(33)

Under översynsperioden beviljades stöd till producenter av regnbåge med en vikt av mindre än 1 kg på grundval av presidentdekret 2019/1691 (dekret 1691) (11). Förfarandena och principerna för genomförandet av dekretet fastställdes genom kommuniké 2019/56 (kommuniké 56) från livsmedels-, jordbruks- och djurhållningsministeriet (12). Subventionsbeloppet fastställdes till 0,75 turkiska lira/kg för produktion upp till en gräns på 350 000 kg per år.

dekret 1691

11

kommuniké 56

12

| (34) | Detta stöd ses över varje år som ett led i den årliga översynen av jordbrukssubventioner. Kommissionen konstaterade att stödet fortsatte utan någon märkbar förändring efter översynsperioden, baserat på dekret nr 2020/3190 (13) och motsvarande kommuniké, som fastställer villkoren för sådant stöd (14). |
| --- | --- |

(34)

Detta stöd ses över varje år som ett led i den årliga översynen av jordbrukssubventioner. Kommissionen konstaterade att stödet fortsatte utan någon märkbar förändring efter översynsperioden, baserat på dekret nr 2020/3190 (13) och motsvarande kommuniké, som fastställer villkoren för sådant stöd (14).

13

14

3.1.1.2   Slutsats

Slutsats

| (35) | Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (15) utgör dessa åtgärder utjämningsbara subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. en överföring av medel från de turkiska myndigheterna i form av en direkt subvention till regnbågsproducenterna. |
| --- | --- |

(35)

Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (15) utgör dessa åtgärder utjämningsbara subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a i och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. en överföring av medel från de turkiska myndigheterna i form av en direkt subvention till regnbågsproducenterna.

15

| (36) | De direkta subventionerna är selektiva och utjämningsbara i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den beviljande myndigheten och tillämplig lagstiftning uttryckligen begränsar subventionerna till att avse företag i vattenbrukssektorn. Företag i vattenbrukssektorn nämns uttryckligen, och regnbåge anges tydligt som en av de arter som omfattas av detta subventionssystem. |
| --- | --- |

(36)

De direkta subventionerna är selektiva och utjämningsbara i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom den beviljande myndigheten och tillämplig lagstiftning uttryckligen begränsar subventionerna till att avse företag i vattenbrukssektorn. Företag i vattenbrukssektorn nämns uttryckligen, och regnbåge anges tydligt som en av de arter som omfattas av detta subventionssystem.

3.1.1.3   Beräkning av subventionsbeloppet

Beräkning av subventionsbeloppet

| (37) | Kommissionen fastställde att de i urvalet ingående två exporterande producenterna omfattades av detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen fastställde att de i urvalet ingående två exporterande producenterna omfattades av detta system under översynsperioden.

| (38) | Förmånen per företag utgjordes av det genomsnittliga direkta subventionsbelopp som mottogs under översynsperioden för den egenodlade levande fisken. I båda fallen lämnade företagen information om stödbeloppen och från vem stödet tagits emot. Företagen bokförde också oftast denna inkomst under rubriken ”stödinkomster” i sin bokföring och lät dessa räkenskaper granskas i en oberoende revision. Detta har ansetts vara faktisk bevisning för en subvention som medförde en förmån. |
| --- | --- |

(38)

Förmånen per företag utgjordes av det genomsnittliga direkta subventionsbelopp som mottogs under översynsperioden för den egenodlade levande fisken. I båda fallen lämnade företagen information om stödbeloppen och från vem stödet tagits emot. Företagen bokförde också oftast denna inkomst under rubriken ”stödinkomster” i sin bokföring och lät dessa räkenskaper granskas i en oberoende revision. Detta har ansetts vara faktisk bevisning för en subvention som medförde en förmån.

| (39) | Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (16) innebar dessa subventioner även en förmån för företag som inte bara odlade utan även köpte in en del regnbåge från icke-närstående företag för bearbetning, eftersom den berörda produkten innefattar både den direktsubventionerade råvaran, dvs. levande regnbåge, och produkter i senare led såsom färsk och fryst hel fisk, filéer och rökt fisk. I linje med den metod som användes i den ursprungliga undersökningen beräknades förmånen när det gäller den inköpta fisken på grundval av de turkiska myndigheternas totala beviljade subventioner dividerat med den totala regnbågsproduktionen i Turkiet. |
| --- | --- |

(39)

Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (16) innebar dessa subventioner även en förmån för företag som inte bara odlade utan även köpte in en del regnbåge från icke-närstående företag för bearbetning, eftersom den berörda produkten innefattar både den direktsubventionerade råvaran, dvs. levande regnbåge, och produkter i senare led såsom färsk och fryst hel fisk, filéer och rökt fisk. I linje med den metod som användes i den ursprungliga undersökningen beräknades förmånen när det gäller den inköpta fisken på grundval av de turkiska myndigheternas totala beviljade subventioner dividerat med den totala regnbågsproduktionen i Turkiet.

16

3.1.2   Stöd till produktion av regnbåge med en vikt av mer än 1 kg, men högst 1,2 kg

Stöd till produktion av regnbåge med en vikt av mer än 1 kg, men högst 1,2 kg

3.1.2.1   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (40) | Under översynsperioden beviljades stöd till regnbågsproducenter för produktion av regnbåge med en vikt av mer än 1 kg på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56. Subventionsbeloppet fastställdes till 1,50 turkiska lira/kg för produktion upp till en gräns på 350 000 kg per år. |
| --- | --- |

(40)

Under översynsperioden beviljades stöd till regnbågsproducenter för produktion av regnbåge med en vikt av mer än 1 kg på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56. Subventionsbeloppet fastställdes till 1,50 turkiska lira/kg för produktion upp till en gräns på 350 000 kg per år.

3.1.2.2   Slutsats

Slutsats

| (41) | Såsom bekräftades i den senaste interimsöversynen (17) var subventionen för regnbåge på över 1 kg i själva verket avsedd att gynna regnbåge på över 1,2 kg, dvs. regnbåge som inte omfattas av definitionen av den berörda produkten. Kommissionen drog därför slutsatsen att sådant stöd inte kunde betraktas som en utjämningsbar subvention för producenterna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(41)

Såsom bekräftades i den senaste interimsöversynen (17) var subventionen för regnbåge på över 1 kg i själva verket avsedd att gynna regnbåge på över 1,2 kg, dvs. regnbåge som inte omfattas av definitionen av den berörda produkten. Kommissionen drog därför slutsatsen att sådant stöd inte kunde betraktas som en utjämningsbar subvention för producenterna av den berörda produkten.

17

3.1.3   Stöd för att odla regnbåge i kläckningsanläggningar som skyddas mot sjukdomar

Stöd för att odla regnbåge i kläckningsanläggningar som skyddas mot sjukdomar

3.1.3.1   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (42) | Under översynsperioden beviljades stöd till regnbågsproducenter för odling av regnbåge i kläckningsanläggningar som skyddas mot sjukdomar på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56. Subventionsbeloppet fastställdes till 1,50 turkiska lira/kg för produktion upp till 350 000 kg per år. |
| --- | --- |

(42)

Under översynsperioden beviljades stöd till regnbågsproducenter för odling av regnbåge i kläckningsanläggningar som skyddas mot sjukdomar på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56. Subventionsbeloppet fastställdes till 1,50 turkiska lira/kg för produktion upp till 350 000 kg per år.

3.1.3.2   Slutsats

Slutsats

| (43) | Såsom bekräftades i den senaste interimsöversynen (18) ansåg kommissionen att sådant stöd (i form av ett direkt bidrag) utgjorde subventioner för regnbågsproduktion som liknade direkta subventioner, nämligen ett finansiellt bidrag som innebär en förmån enligt artiklarna 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen. Eftersom stödet beviljades uteslutande till regnbågsproducenterna drog kommissionen slutsatsen att stödordningen var selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Förmånen bestod av direkta bidrag till regnbågsproducenter som uppfyllde kriterierna för subventionsberättigande. Kommissionen drog därför slutsatsen att stödet kunde betraktas som en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(43)

Såsom bekräftades i den senaste interimsöversynen (18) ansåg kommissionen att sådant stöd (i form av ett direkt bidrag) utgjorde subventioner för regnbågsproduktion som liknade direkta subventioner, nämligen ett finansiellt bidrag som innebär en förmån enligt artiklarna 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen. Eftersom stödet beviljades uteslutande till regnbågsproducenterna drog kommissionen slutsatsen att stödordningen var selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Förmånen bestod av direkta bidrag till regnbågsproducenter som uppfyllde kriterierna för subventionsberättigande. Kommissionen drog därför slutsatsen att stödet kunde betraktas som en utjämningsbar subvention.

18

3.1.3.3   Beräkning av subventionsbeloppet

Beräkning av subventionsbeloppet

| (44) | Kommissionen fastställde emellertid att de två samarbetsvilliga exporterande producenter som ingick i urvalet inte gynnades av stödet för odling av regnbåge i kläckningsanläggningar som skyddas mot sjukdomar under översynsperioden. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen fastställde emellertid att de två samarbetsvilliga exporterande producenter som ingick i urvalet inte gynnades av stödet för odling av regnbåge i kläckningsanläggningar som skyddas mot sjukdomar under översynsperioden.

3.1.4   Slutna produktionssystem

Slutna produktionssystem

3.1.4.1   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (45) | Under översynsperioden beviljades stöd för fiskodling i slutna produktionssystem (19) på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56, och regnbåge var en av de arter som omfattades. Subventionsbeloppet fastställdes till 1,50 turkiska lira/kg för produktion upp till en gräns på 350 000 kg per år. |
| --- | --- |

(45)

Under översynsperioden beviljades stöd för fiskodling i slutna produktionssystem (19) på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56, och regnbåge var en av de arter som omfattades. Subventionsbeloppet fastställdes till 1,50 turkiska lira/kg för produktion upp till en gräns på 350 000 kg per år.

19

3.1.4.2   Slutsats

Slutsats

| (46) | Kommissionen ansåg att sådant stöd (i form av ett direkt bidrag) utgjorde subventioner för regnbågsproduktion som liknade direkta subventioner, nämligen ett finansiellt bidrag som innebär en förmån enligt artiklarna 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen. Eftersom stödet beviljades till producenter av regnbåge (en av de arter som omfattades) drog kommissionen slutsatsen att stödordningen var selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Förmånen bestod av direkta bidrag till regnbågsproducenter som uppfyllde kriterierna för subventionsberättigande. Kommissionen drog därför slutsatsen att stödet kunde betraktas som en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen ansåg att sådant stöd (i form av ett direkt bidrag) utgjorde subventioner för regnbågsproduktion som liknade direkta subventioner, nämligen ett finansiellt bidrag som innebär en förmån enligt artiklarna 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen. Eftersom stödet beviljades till producenter av regnbåge (en av de arter som omfattades) drog kommissionen slutsatsen att stödordningen var selektiv i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen. Förmånen bestod av direkta bidrag till regnbågsproducenter som uppfyllde kriterierna för subventionsberättigande. Kommissionen drog därför slutsatsen att stödet kunde betraktas som en utjämningsbar subvention.

3.1.4.3   Beräkning av subventionsbeloppet

Beräkning av subventionsbeloppet

| (47) | Kommissionen fastställde att de två samarbetsvilliga exporterande producenter som ingick i urvalet inte heller gynnades av stödet för produktion i slutna produktionssystem under översynsperioden. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen fastställde att de två samarbetsvilliga exporterande producenter som ingick i urvalet inte heller gynnades av stödet för produktion i slutna produktionssystem under översynsperioden.

3.1.5   Fiskodling i jorddammar

Fiskodling i jorddammar

3.1.5.1   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (48) | Under översynsperioden beviljades stöd för fiskodling i jorddammar på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56. Subventionsbeloppet fastställdes till 1,50 turkiska lira/kg för produktion upp till en gräns på 300 000 kg per år. Sådant stöd ges till producenter som använder grundvatten som tillförs med hjälp av el eller källvatten som tillförs utan energianvändning för kläckningsverksamhet i jorddammar i huvudsak för inhemsk konsumtion. Dessa producenter kan inte dra nytta av de stödordningar som anges i punkterna 3.1.1 och 3.1.4 ovan. |
| --- | --- |

(48)

Under översynsperioden beviljades stöd för fiskodling i jorddammar på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56. Subventionsbeloppet fastställdes till 1,50 turkiska lira/kg för produktion upp till en gräns på 300 000 kg per år. Sådant stöd ges till producenter som använder grundvatten som tillförs med hjälp av el eller källvatten som tillförs utan energianvändning för kläckningsverksamhet i jorddammar i huvudsak för inhemsk konsumtion. Dessa producenter kan inte dra nytta av de stödordningar som anges i punkterna 3.1.1 och 3.1.4 ovan.

3.1.5.2   Slutsats

Slutsats

| (49) | Kommissionen drog slutsatsen att sådant stöd i slutändan skulle kunna betraktas som en utjämningsbar subvention till producenterna av den berörda produkten, men att det hur som helst inte var tillgängligt för de exporterande producenterna i urvalet eftersom de redan hade mottagit stöd för regnbågsproduktion enligt punkt 3.1.1 ovan. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen drog slutsatsen att sådant stöd i slutändan skulle kunna betraktas som en utjämningsbar subvention till producenterna av den berörda produkten, men att det hur som helst inte var tillgängligt för de exporterande producenterna i urvalet eftersom de redan hade mottagit stöd för regnbågsproduktion enligt punkt 3.1.1 ovan.

3.1.6   Stödutbetalningar för publikations- och konsulttjänster på jordbruksområdet

Stödutbetalningar för publikations- och konsulttjänster på jordbruksområdet

3.1.6.1   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (50) | Under översynsperioden beviljades stöd för publikations- och konsulttjänster på jordbruksområdet på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56. I enlighet med artikel 6.7 i dekret 1691 lämnades stödet direkt till de företag som tillhandahöll konsulttjänster och inte till vattenbruksproducenterna. |
| --- | --- |

(50)

Under översynsperioden beviljades stöd för publikations- och konsulttjänster på jordbruksområdet på grundval av dekret 1691 och kommuniké 56. I enlighet med artikel 6.7 i dekret 1691 lämnades stödet direkt till de företag som tillhandahöll konsulttjänster och inte till vattenbruksproducenterna.

3.1.6.2   Slutsats

Slutsats

| (51) | Under den ursprungliga undersökningen lämnades stödet för betalning av publicerings- och konsulttjänster på jordbruksområdet (20) direkt till regnbågsproducenterna. I den aktuella undersökningen framkom det emellertid att sådant stöd nu lämnas direkt till de företag som tillhandahåller konsulttjänster. Kommissionen drog därför slutsatsen att systemet inte medförde någon förmån för de exporterande producenter som ingick i urvalet och därför inte var utjämningsbart. |
| --- | --- |

(51)

Under den ursprungliga undersökningen lämnades stödet för betalning av publicerings- och konsulttjänster på jordbruksområdet (20) direkt till regnbågsproducenterna. I den aktuella undersökningen framkom det emellertid att sådant stöd nu lämnas direkt till de företag som tillhandahåller konsulttjänster. Kommissionen drog därför slutsatsen att systemet inte medförde någon förmån för de exporterande producenter som ingick i urvalet och därför inte var utjämningsbart.

20

3.1.7   Stöd för skrotning av fiskefartyg

Stöd för skrotning av fiskefartyg

| (52) | Undersökningen fastställde att stödutbetalningar för skrotning av fiskefartyg avslutades 2018. |
| --- | --- |

(52)

Undersökningen fastställde att stödutbetalningar för skrotning av fiskefartyg avslutades 2018.

3.1.8   Synpunkter efter meddelandet av uppgifter

Synpunkter efter meddelandet av uppgifter

| (53) | Efter meddelandet av uppgifter kommenterade de turkiska myndigheterna och de två i urvalet ingående exporterande tillverkarna att den metod som kommissionen tillämpade i den aktuella översynen inte var förenlig med den metod som användes i den ursprungliga undersökningen vid beräkningen av den indirekta subventionen. I den ursprungliga undersökningen beräknades förmånen för inköpt regnbåge på så sätt att de totala subventioner som beviljats av de turkiska myndigheterna dividerades med den totala regnbågsproduktionen i Turkiet och inte med storleken på den subventionerade regnbågsproduktionen i Turkiet. |
| --- | --- |

(53)

Efter meddelandet av uppgifter kommenterade de turkiska myndigheterna och de två i urvalet ingående exporterande tillverkarna att den metod som kommissionen tillämpade i den aktuella översynen inte var förenlig med den metod som användes i den ursprungliga undersökningen vid beräkningen av den indirekta subventionen. I den ursprungliga undersökningen beräknades förmånen för inköpt regnbåge på så sätt att de totala subventioner som beviljats av de turkiska myndigheterna dividerades med den totala regnbågsproduktionen i Turkiet och inte med storleken på den subventionerade regnbågsproduktionen i Turkiet.

| (54) | Kommissionen såg därför över beräkningen av det indirekta subventionsbelopp som beräknats på regnbåge inköpt av de två i urvalet ingående exporterande tillverkarna från icke-närstående leverantörer för att anpassa beräkningen till den metod som användes i den ursprungliga undersökningen. Efter det ytterligare utlämnandet av uppgifter påpekade de exporterande tillverkarna i urvalet ett fel i procentsatsen för avdrag av avgifter som betalats till näringslivsorganisationer. Kommissionen höll med om invändningen, men korrigeringen hade ingen väsentlig inverkan på de totala subventionsbeloppen. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen såg därför över beräkningen av det indirekta subventionsbelopp som beräknats på regnbåge inköpt av de två i urvalet ingående exporterande tillverkarna från icke-närstående leverantörer för att anpassa beräkningen till den metod som användes i den ursprungliga undersökningen. Efter det ytterligare utlämnandet av uppgifter påpekade de exporterande tillverkarna i urvalet ett fel i procentsatsen för avdrag av avgifter som betalats till näringslivsorganisationer. Kommissionen höll med om invändningen, men korrigeringen hade ingen väsentlig inverkan på de totala subventionsbeloppen.

| (55) | De två exporterande tillverkarna i urvalet kommenterade också beräkningsmetoden för den direkta subventionen. De hävdade att inte all regnbåge för vilken direkta subventioner mottogs faktiskt hade sålts under översynsperioden. Enligt deras åsikt borde kommissionen ta hänsyn till företagens lagernivåer och begränsa förmånen till den försäljningsvolym som dessa exporterande tillverkare exporterade till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(55)

De två exporterande tillverkarna i urvalet kommenterade också beräkningsmetoden för den direkta subventionen. De hävdade att inte all regnbåge för vilken direkta subventioner mottogs faktiskt hade sålts under översynsperioden. Enligt deras åsikt borde kommissionen ta hänsyn till företagens lagernivåer och begränsa förmånen till den försäljningsvolym som dessa exporterande tillverkare exporterade till unionen under översynsperioden.

| (56) | Noteras bör att subventionsbeloppen mottogs på grundval av regnbågsproduktionsvolymer, oavsett om denna produktion senare såldes under översynsperioden eller inte. De exporterande tillverkarnas argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(56)

Noteras bör att subventionsbeloppen mottogs på grundval av regnbågsproduktionsvolymer, oavsett om denna produktion senare såldes under översynsperioden eller inte. De exporterande tillverkarnas argument avvisades därför.

| (57) | Med beaktande av de berörda parternas synpunkter uppgick de direkta och indirekta subventionsbelopp som fastställdes under översynsperioden för de två exporterande tillverkarna i urvalet till 2,38 % för Özpekler och 2,84 % för GMS. |
| --- | --- |

(57)

Med beaktande av de berörda parternas synpunkter uppgick de direkta och indirekta subventionsbelopp som fastställdes under översynsperioden för de två exporterande tillverkarna i urvalet till 2,38 % för Özpekler och 2,84 % för GMS.

3.1.9   Slutsats om bidrag

Slutsats om bidrag

| (58) | Den totala storleken på subventionerna avseende alla bidrag under översynsperioden för de exporterande producenterna i urvalet fastställdes till följande:

  Tabell 1


  Bidrag







  Företagets namn | Subventionens storlek |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 2,38 % |
| GMS | 2,84 % |

(58)

Den totala storleken på subventionerna avseende alla bidrag under översynsperioden för de exporterande producenterna i urvalet fastställdes till följande:

Tabell 1

Tabell 1

Bidrag

Bidrag

Företagets namn

Subventionens storlek

Özpekler

2,38 %

GMS

2,84 %

3.2   Uteblivna intäkter

Uteblivna intäkter

3.2.1   Konsumtionsskatterabatt på fartygsbränsle

Konsumtionsskatterabatt på fartygsbränsle

3.2.1.1   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (59) | I den allmänna kommunikén om förteckning nr 1 över särskilda konsumtionsskatter (21) anges de viktigaste principerna och villkoren för konsumtionsskatterabatten på fartygsbränsle. Fiskefartyg som finns registrerade i Turkiets internationella fartygsregister eller i det nationella fartygsregistret kan dra nytta av undantaget från särskild konsumtionsskatt på marin dieselolja. |
| --- | --- |

(59)

I den allmänna kommunikén om förteckning nr 1 över särskilda konsumtionsskatter (21) anges de viktigaste principerna och villkoren för konsumtionsskatterabatten på fartygsbränsle. Fiskefartyg som finns registrerade i Turkiets internationella fartygsregister eller i det nationella fartygsregistret kan dra nytta av undantaget från särskild konsumtionsskatt på marin dieselolja.

21

3.2.1.2   Slutsats

Slutsats

| (60) | Undersökningen bekräftade att stödet till fiskefartyg för inköp av bränsle sannolikt inte kommer tillverkarna av den berörda produkten till godo, och gynnade inte heller de två samarbetsvilliga exporterande producenterna i urvalet i fråga om deras produktion av regnbåge. Kommissionen drog därför slutsatsen att sådant stöd inte kunde betraktas som en utjämningsbar subvention för producenterna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(60)

Undersökningen bekräftade att stödet till fiskefartyg för inköp av bränsle sannolikt inte kommer tillverkarna av den berörda produkten till godo, och gynnade inte heller de två samarbetsvilliga exporterande producenterna i urvalet i fråga om deras produktion av regnbåge. Kommissionen drog därför slutsatsen att sådant stöd inte kunde betraktas som en utjämningsbar subvention för producenterna av den berörda produkten.

3.2.2   Stöd till investeringar i vattenbrukssektorn

Stöd till investeringar i vattenbrukssektorn

3.2.2.1   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (61) | Dekret nr 2012/3305 (22) och genomförandekommuniké nr 2012/1 (23) fastställer förutsättningarna för statligt stöd till investeringar i vattenbrukssektorn (24) och utgör grunden för Turkiets program för investeringsincitament. Det omfattar följande två incitamentssystem:






  — | Regionala investeringsincitament, inklusive stöd för momsbefrielse, tullfrihet, skattenedsättning, stöd för sociala avgifter (arbetsgivardelen), räntestöd, marktilldelning, undantag från inkomstskatt samt stöd för sociala avgifter (arbetstagardelen). |
| --- | --- | --- |

(61)

Dekret nr 2012/3305 (22) och genomförandekommuniké nr 2012/1 (23) fastställer förutsättningarna för statligt stöd till investeringar i vattenbrukssektorn (24) och utgör grunden för Turkiets program för investeringsincitament. Det omfattar följande två incitamentssystem:

22

23

24

—

Regionala investeringsincitament, inklusive stöd för momsbefrielse, tullfrihet, skattenedsättning, stöd för sociala avgifter (arbetsgivardelen), räntestöd, marktilldelning, undantag från inkomstskatt samt stöd för sociala avgifter (arbetstagardelen).

| — | Generella investeringsincitament, inklusive stöd för momsbefrielse, tullfrihet och undantag från inkomstskatt. |
| --- | --- |

—

Generella investeringsincitament, inklusive stöd för momsbefrielse, tullfrihet och undantag från inkomstskatt.

| (62) | Företag som inte kan uppfylla minimikriterier för investeringsbelopp enligt systemet för regionala investeringsincitament kan dra nytta av systemet för generella investeringsincitament, som är tillgängligt för alla sex regioner som fastställs i dekret nr 2012/3305. Stödnivån kan variera beroende på den ekonomiska utvecklingen i de sex regionerna. Både dekretet och kommunikén är fortfarande i kraft, och de sex regionerna har inte ändrats sedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(62)

Företag som inte kan uppfylla minimikriterier för investeringsbelopp enligt systemet för regionala investeringsincitament kan dra nytta av systemet för generella investeringsincitament, som är tillgängligt för alla sex regioner som fastställs i dekret nr 2012/3305. Stödnivån kan variera beroende på den ekonomiska utvecklingen i de sex regionerna. Både dekretet och kommunikén är fortfarande i kraft, och de sex regionerna har inte ändrats sedan den ursprungliga undersökningen.

3.2.2.2   Slutsats

Slutsats

| (63) | Under översynsperioden omfattades GMS av nedsättningar av inkomstskatt och Özpekler av momsbefrielse och tullfrihet i enlighet med de regionala investeringsincitamenten. Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (25) betraktas investeringsstödet som en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen när stödet ges i form av ett skatteincitament, dvs. när offentliga intäkter normalt sett skulle tas ut men i praktiken inte drivs in eller efterskänks. |
| --- | --- |

(63)

Under översynsperioden omfattades GMS av nedsättningar av inkomstskatt och Özpekler av momsbefrielse och tullfrihet i enlighet med de regionala investeringsincitamenten. Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (25) betraktas investeringsstödet som en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen när stödet ges i form av ett skatteincitament, dvs. när offentliga intäkter normalt sett skulle tas ut men i praktiken inte drivs in eller efterskänks.

25

| (64) | Subventionen är selektiv och utjämningsbar eftersom den förmån den ger upphov till uttryckligen är begränsad till en förteckning över regioner. Subventionen avser dessutom endast vissa företag som är verksamma i vissa sektorer. Med tanke på antalet och typen av restriktioner som gäller för vissa sektorer, framför allt de som innebär en begränsning till vissa typer av företag eller att vissa sektorer utesluts helt och hållet, uppfyller subventionen inte heller kraven enligt artikel 4.2 b i grundförordningen för att selektivitet inte ska anses föreligga. |
| --- | --- |

(64)

Subventionen är selektiv och utjämningsbar eftersom den förmån den ger upphov till uttryckligen är begränsad till en förteckning över regioner. Subventionen avser dessutom endast vissa företag som är verksamma i vissa sektorer. Med tanke på antalet och typen av restriktioner som gäller för vissa sektorer, framför allt de som innebär en begränsning till vissa typer av företag eller att vissa sektorer utesluts helt och hållet, uppfyller subventionen inte heller kraven enligt artikel 4.2 b i grundförordningen för att selektivitet inte ska anses föreligga.

| (65) | I bilaga 2A till dekret 2012/3305 anges vattenbruk uttryckligen som en av de verksamheter som kan beviljas denna typ av skattebefrielse. I bilaga 4 till dekretet förtecknas de sektorer som inte kan dra nytta av incitament inom ramen för detta system. |
| --- | --- |

(65)

I bilaga 2A till dekret 2012/3305 anges vattenbruk uttryckligen som en av de verksamheter som kan beviljas denna typ av skattebefrielse. I bilaga 4 till dekretet förtecknas de sektorer som inte kan dra nytta av incitament inom ramen för detta system.

3.2.2.3   Beräkning av subventionsbeloppet

Beräkning av subventionsbeloppet

| (66) | För att fastställa storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades den förmån som mottagaren beviljats under översynsperioden som skillnaden mellan den totala skatt som skulle betalas enligt den normala skattesatsen och den totala skatt som skulle betalas enligt den reducerade skattesatsen. Förmånen till Özpekler konstaterades dock vara försumbar. Subventionsbeloppet för GMS under översynsperioden fastställdes till 0,7 %. |
| --- | --- |

(66)

För att fastställa storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades den förmån som mottagaren beviljats under översynsperioden som skillnaden mellan den totala skatt som skulle betalas enligt den normala skattesatsen och den totala skatt som skulle betalas enligt den reducerade skattesatsen. Förmånen till Özpekler konstaterades dock vara försumbar. Subventionsbeloppet för GMS under översynsperioden fastställdes till 0,7 %.

3.2.2.4   Synpunkter efter meddelandet av uppgifter

Synpunkter efter meddelandet av uppgifter

| (67) | De två i urvalet ingående exporterande tillverkarna kommenterade också stödet till gjorda investeringar. De hävdade att kommissionen inte borde ha beräknat för momsbefrielseförmånen, eftersom alla företag kvittar sin moms samma månad eller under kommande månader via sina saldon för momsskulder och -fordringar. Den enda fördelen för företaget var möjligheten att förskottsbetalning av momsen kunde undvikas. |
| --- | --- |

(67)

De två i urvalet ingående exporterande tillverkarna kommenterade också stödet till gjorda investeringar. De hävdade att kommissionen inte borde ha beräknat för momsbefrielseförmånen, eftersom alla företag kvittar sin moms samma månad eller under kommande månader via sina saldon för momsskulder och -fordringar. Den enda fördelen för företaget var möjligheten att förskottsbetalning av momsen kunde undvikas.

| (68) | Att momsskulderna ur redovisningssynpunkt kvittas mot momsfordringar innebär inte att kassaflödesförmånen avlägsnas eftersom de exporterande tillverkarna inte behöver direktutbetala kontanter och därefter invänta återbetalning från skattemyndigheten sedan denna handlagt deras månatliga momsdeklarationer, vilket är fallet för företag som inte omfattas av systemet. Såsom bekräftas av de exporterande tillverkarna själva är systemets ”enda fördel för deltagarna att de har möjlighet att undvika betalning av mervärdesskatt... som andra företag som inte har ett certifikat om investeringsstimulans inledningsvis måste göra och senare kreditera” (26). De exporterande tillverkarnas argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(68)

Att momsskulderna ur redovisningssynpunkt kvittas mot momsfordringar innebär inte att kassaflödesförmånen avlägsnas eftersom de exporterande tillverkarna inte behöver direktutbetala kontanter och därefter invänta återbetalning från skattemyndigheten sedan denna handlagt deras månatliga momsdeklarationer, vilket är fallet för företag som inte omfattas av systemet. Såsom bekräftas av de exporterande tillverkarna själva är systemets ”enda fördel för deltagarna att de har möjlighet att undvika betalning av mervärdesskatt... som andra företag som inte har ett certifikat om investeringsstimulans inledningsvis måste göra och senare kreditera” (26). De exporterande tillverkarnas argument avvisades därför.

26

3.3   Direkt överföring av medel – förmånlig finansiering

Direkt överföring av medel – förmånlig finansiering

3.3.1   Stöd till försäkringar i vattenbrukssektorn

Stöd till försäkringar i vattenbrukssektorn

3.3.1.1   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (69) | Enligt lag nr 5363 om jordbruksförsäkring (27) och dekret nr 2018/380 (28) om risker, produkter och regioner som ska omfattas av jordbruksförsäkringspoolen och av premiestöd under 2019, kan producenter av vattenbruksprodukter få en nedsatt försäkringspremie för förluster som drabbar fiskbestånd och fångst av regnbåge till följd av en rad möjliga sjukdomar, naturkatastrofer, olyckor osv. Stödet från de turkiska myndigheterna uppgår till 50 % av försäkringspremien. |
| --- | --- |

(69)

Enligt lag nr 5363 om jordbruksförsäkring (27) och dekret nr 2018/380 (28) om risker, produkter och regioner som ska omfattas av jordbruksförsäkringspoolen och av premiestöd under 2019, kan producenter av vattenbruksprodukter få en nedsatt försäkringspremie för förluster som drabbar fiskbestånd och fångst av regnbåge till följd av en rad möjliga sjukdomar, naturkatastrofer, olyckor osv. Stödet från de turkiska myndigheterna uppgår till 50 % av försäkringspremien.

27

28

3.3.1.2   Slutsats

Slutsats

| (70) | Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (29) har den förmån som detta system medför formen av en sänkning av de finansiella kostnaderna för livförsäkring avseende vattenbruksdjur. Detta system utgör en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a i i grundförordningen i form av ett direkt bidrag från Turkiets myndigheter till regnbågsproducenter och ett finansiellt bidrag, eftersom mottagarna av subventionen får en förmånlig försäkringspremie som är mycket lägre än de försäkringspremier för jämförbara risker som förekommer på marknaden. Systemet medför en förmån i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen. Förmånen motsvarar skillnaden mellan de premier som erbjuds i samband med en kommersiell försäkring och den subventionerade premien. |
| --- | --- |

(70)

Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (29) har den förmån som detta system medför formen av en sänkning av de finansiella kostnaderna för livförsäkring avseende vattenbruksdjur. Detta system utgör en subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a i i grundförordningen i form av ett direkt bidrag från Turkiets myndigheter till regnbågsproducenter och ett finansiellt bidrag, eftersom mottagarna av subventionen får en förmånlig försäkringspremie som är mycket lägre än de försäkringspremier för jämförbara risker som förekommer på marknaden. Systemet medför en förmån i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen. Förmånen motsvarar skillnaden mellan de premier som erbjuds i samband med en kommersiell försäkring och den subventionerade premien.

29

| (71) | Subventionen är selektiv eftersom den beviljande myndigheten och den tillämpliga lagstiftningen uttryckligen begränsar denna minskade premie till att avse företag i jordbrukssektorn och även uttryckligen avser risker som vattenbruksproducenter utsätts för. |
| --- | --- |

(71)

Subventionen är selektiv eftersom den beviljande myndigheten och den tillämpliga lagstiftningen uttryckligen begränsar denna minskade premie till att avse företag i jordbrukssektorn och även uttryckligen avser risker som vattenbruksproducenter utsätts för.

3.3.1.3   Beräkning av subventionsbeloppet

Beräkning av subventionsbeloppet

| (72) | Kommissionen fann att en av de i urvalet ingående exporterande producenterna, Özpekler, gynnades av detta system. Subventionsbeloppet under översynsperioden fastställdes till 0,1 %. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen fann att en av de i urvalet ingående exporterande producenterna, Özpekler, gynnades av detta system. Subventionsbeloppet under översynsperioden fastställdes till 0,1 %.

3.3.2   Förmånliga lån

Förmånliga lån

| (73) | Under den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att turkiska regnbågsproducenter gynnades av förmånliga lån såsom






  — | jordbrukslån till låg eller ingen ränta, och |
| --- | --- | --- |

(73)

Under den ursprungliga undersökningen fann kommissionen att turkiska regnbågsproducenter gynnades av förmånliga lån såsom

—

jordbrukslån till låg eller ingen ränta, och

| — | exportkrediter med låg ränta från turkiska Eximbank. |
| --- | --- |

—

exportkrediter med låg ränta från turkiska Eximbank.

3.3.2.1   Jordbrukslån

Jordbrukslån

3.3.2.2   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (74) | För det första föreskrivs i dekret nr 2018/1188 att kooperativa jordbrukskreditinstitut och Ziraat Bankasi A.S. kan bevilja lån till låg ränta och företagslån till producenter i vattenbrukssektorn. Regnbågsproducenterna kan få rabatter på 50–100 % på gällande ränta. Den övre kreditgränsen är 5 000 000 turkiska lira. Dekretet omfattar en tillämpningsperiod från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2019. |
| --- | --- |

(74)

För det första föreskrivs i dekret nr 2018/1188 att kooperativa jordbrukskreditinstitut och Ziraat Bankasi A.S. kan bevilja lån till låg ränta och företagslån till producenter i vattenbrukssektorn. Regnbågsproducenterna kan få rabatter på 50–100 % på gällande ränta. Den övre kreditgränsen är 5 000 000 turkiska lira. Dekretet omfattar en tillämpningsperiod från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2019.

| (75) | De kooperativa jordbrukskreditinstitut som förtecknas i dekretet är privaträttsliga organ som har inrättats av jordbruksproducenter (dvs. fysiska eller juridiska personer som är verksamma inom jordbruksproduktion) i Turkiet för att tillgodose verksamhetens finansiella behov. |
| --- | --- |

(75)

De kooperativa jordbrukskreditinstitut som förtecknas i dekretet är privaträttsliga organ som har inrättats av jordbruksproducenter (dvs. fysiska eller juridiska personer som är verksamma inom jordbruksproduktion) i Turkiet för att tillgodose verksamhetens finansiella behov.

| (76) | Ziraat Bankasi A.S. är Turkiets jordbruksbank och är helt statligt ägd. Under den ursprungliga undersökningen ägdes aktierna av undersekretariatet för statskassan. Sedan 2018 har dock kapitalet överförts till Turkiets nationella placeringsfond. I enlighet med artikel 2 i lag nr 6741 om inrättande av ett förvaltningsbolag för Turkiets nationella placeringsfond och om ändringar i vissa lagar är Turkiets nationella placeringsfond en institution som är knuten till presidentämbetet. Turkiets president är ordförande för fondens styrelse. En av styrelsemedlemmarna kan av presidenten utses till vice ordförande. Ziraat Bankasi A.S. utövar därmed fortfarande myndighetsbefogenheter och anses därför vara ett offentligt organ, trots de formella förändringarna i ägarförhållandena. |
| --- | --- |

(76)

Ziraat Bankasi A.S. är Turkiets jordbruksbank och är helt statligt ägd. Under den ursprungliga undersökningen ägdes aktierna av undersekretariatet för statskassan. Sedan 2018 har dock kapitalet överförts till Turkiets nationella placeringsfond. I enlighet med artikel 2 i lag nr 6741 om inrättande av ett förvaltningsbolag för Turkiets nationella placeringsfond och om ändringar i vissa lagar är Turkiets nationella placeringsfond en institution som är knuten till presidentämbetet. Turkiets president är ordförande för fondens styrelse. En av styrelsemedlemmarna kan av presidenten utses till vice ordförande. Ziraat Bankasi A.S. utövar därmed fortfarande myndighetsbefogenheter och anses därför vara ett offentligt organ, trots de formella förändringarna i ägarförhållandena.

| (77) | För det andra föreskrivs i dekret nr 2010/27612 (30) att lån till nollränta kan beviljas små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(77)

För det andra föreskrivs i dekret nr 2010/27612 (30) att lån till nollränta kan beviljas små och medelstora företag.

30

3.3.2.3   Resultat

Resultat

| (78) | Under översynsperioden hade de i urvalet ingående samarbetsvilliga exporterande producenterna endast utestående lån med låg ränta från Ziraat Bankasi A.S., men utnyttjade inga lån till låg ränta från kooperativa jordbrukskreditinstitut eller lån med nollränta för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(78)

Under översynsperioden hade de i urvalet ingående samarbetsvilliga exporterande producenterna endast utestående lån med låg ränta från Ziraat Bankasi A.S., men utnyttjade inga lån till låg ränta från kooperativa jordbrukskreditinstitut eller lån med nollränta för små och medelstora företag.

3.3.2.4   Exportkrediter

Exportkrediter

3.3.2.5   Beskrivning och rättslig grund

Beskrivning och rättslig grund

| (79) | Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen beviljades Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş. (Eximbank) rättigheter av den turkiska regeringen den 21 augusti 1987 genom dekret nr 87/11914 i enlighet med lag nr 3332 (31) om exportkrediter och är en helt statligt ägd bank som fungerar som den turkiska statens främsta instrument för exportincitament inom ramen för Turkiets exportstrategi. Eximbank har fått i uppdrag av staten att stödja utrikeshandel och turkiska entreprenörer/investerare som är verksamma utomlands (32), för att öka turkiska företags export och stärka deras internationella konkurrenskraft. Eximbank anses därför utöva myndighetsbefogenheter och betraktas således som ett offentligt organ. |
| --- | --- |

(79)

Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen beviljades Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş. (Eximbank) rättigheter av den turkiska regeringen den 21 augusti 1987 genom dekret nr 87/11914 i enlighet med lag nr 3332 (31) om exportkrediter och är en helt statligt ägd bank som fungerar som den turkiska statens främsta instrument för exportincitament inom ramen för Turkiets exportstrategi. Eximbank har fått i uppdrag av staten att stödja utrikeshandel och turkiska entreprenörer/investerare som är verksamma utomlands (32), för att öka turkiska företags export och stärka deras internationella konkurrenskraft. Eximbank anses därför utöva myndighetsbefogenheter och betraktas således som ett offentligt organ.

Eximbank

31

32

| (80) | Lag nr 3332 och resolution nr 2013/4286 (33) om inrättande av Eximbank utgör den rättsliga grunden för de exportkrediter som tillhandahålls via Eximbank. Eximbank tillhandahåller finansiellt stöd (antingen direkt eller via banker som agerar ombud och arbetar på provisionsbasis), t.ex. exportkrediter före eller efter leverans och exportorienterade investeringskrediter till exportörer, i syfte att öka de turkiska exportörernas konkurrenskraft på utländska marknader. |
| --- | --- |

(80)

Lag nr 3332 och resolution nr 2013/4286 (33) om inrättande av Eximbank utgör den rättsliga grunden för de exportkrediter som tillhandahålls via Eximbank. Eximbank tillhandahåller finansiellt stöd (antingen direkt eller via banker som agerar ombud och arbetar på provisionsbasis), t.ex. exportkrediter före eller efter leverans och exportorienterade investeringskrediter till exportörer, i syfte att öka de turkiska exportörernas konkurrenskraft på utländska marknader.

33

| (81) | Vidare används så kallade rediskonteringskrediter för att tillhandahålla kontantförskott till exportörer på grundval av diskontering av växlar och dokument som avser exportförsäljning. Rättslig grund för dessa krediter är genomförandeföreskrifterna för rediskonteringskrediter för exporttjänster och tjänster för nettoinkomster av utländsk valuta (34). Rediskonteringskrediterna finansieras av Turkiets centralbank, men kanaliseras via de turkiska finansinstitut (offentliga såväl som privata banker) som fungerar som ombud för centralbanken. Räntorna fastställs av centralbanken, och de banker som agerar ombud ersätts via en provision som debiteras mottagarna. |
| --- | --- |

(81)

Vidare används så kallade rediskonteringskrediter för att tillhandahålla kontantförskott till exportörer på grundval av diskontering av växlar och dokument som avser exportförsäljning. Rättslig grund för dessa krediter är genomförandeföreskrifterna för rediskonteringskrediter för exporttjänster och tjänster för nettoinkomster av utländsk valuta (34). Rediskonteringskrediterna finansieras av Turkiets centralbank, men kanaliseras via de turkiska finansinstitut (offentliga såväl som privata banker) som fungerar som ombud för centralbanken. Räntorna fastställs av centralbanken, och de banker som agerar ombud ersätts via en provision som debiteras mottagarna.

34

3.3.2.6   Resultat

Resultat

| (82) | Under översynsperioden hade de i urvalet ingående samarbetsvilliga exporterande producenterna utestående exportkrediter till låg ränta som antingen tillhandahölls direkt av Eximbank eller via andra offentliga eller privata banker som fungerade som ombud för Eximbank. Företagen fick också rediskonteringskrediter via Eximbank eller via andra offentliga eller privata banker. |
| --- | --- |

(82)

Under översynsperioden hade de i urvalet ingående samarbetsvilliga exporterande producenterna utestående exportkrediter till låg ränta som antingen tillhandahölls direkt av Eximbank eller via andra offentliga eller privata banker som fungerade som ombud för Eximbank. Företagen fick också rediskonteringskrediter via Eximbank eller via andra offentliga eller privata banker.

3.3.2.7   Generella slutsatser om förmånliga lån

Generella slutsatser om förmånliga lån

| (83) | Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (35) betraktas den förmånliga finansiering som beskrivs ovan (jordbrukslån och exportkrediter) som en subvention i den mening som avses i artiklarna 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Såsom bekräftades i den ursprungliga undersökningen (35) betraktas den förmånliga finansiering som beskrivs ovan (jordbrukslån och exportkrediter) som en subvention i den mening som avses i artiklarna 3.1 a i och 3.2 i grundförordningen.

35

| (84) | På grundval av resultaten i den aktuella undersökningen drog kommissionen slutsatsen att de ovannämnda systemen för förmånlig finansiering beviljar mottagarna en förmån, eftersom sådan finansiering beviljas till räntor som understiger marknadsräntorna, nämligen på villkor som inte speglar marknadsvillkoren för lån med jämförbar löptid. |
| --- | --- |

(84)

På grundval av resultaten i den aktuella undersökningen drog kommissionen slutsatsen att de ovannämnda systemen för förmånlig finansiering beviljar mottagarna en förmån, eftersom sådan finansiering beviljas till räntor som understiger marknadsräntorna, nämligen på villkor som inte speglar marknadsvillkoren för lån med jämförbar löptid.

| (85) | Dessa system för förmånlig finansiering är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen när det gäller jordbrukslånen, eftersom den beviljande myndigheten eller den tillämpliga lagstiftningen uttryckligen begränsar systemen till att avse vissa företag. De exportrelaterade krediterna är selektiva i den mening som avses i artikel 4.4 a i grundförordningen, eftersom de är knutna till exportresultat. |
| --- | --- |

(85)

Dessa system för förmånlig finansiering är selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen när det gäller jordbrukslånen, eftersom den beviljande myndigheten eller den tillämpliga lagstiftningen uttryckligen begränsar systemen till att avse vissa företag. De exportrelaterade krediterna är selektiva i den mening som avses i artikel 4.4 a i grundförordningen, eftersom de är knutna till exportresultat.

| (86) | Samtliga ovannämnda system för förmånlig finansiering betraktas därför som utjämningsbara subventioner. |
| --- | --- |

(86)

Samtliga ovannämnda system för förmånlig finansiering betraktas därför som utjämningsbara subventioner.

3.3.2.8   Synpunkter efter meddelandet av uppgifter

Synpunkter efter meddelandet av uppgifter

| (87) | Efter meddelandet av uppgifter kommenterade de två i urvalet ingående exporterande tillverkarna beräkningsmetoden för de utjämningsbara subventionerna för de förmånliga lånen och hävdade att endast lånen från Eximbank var förmånliga, medan lånen från andra affärsbanker motsvarade marknadsvillkoren, även om den faktiska räntan var lägre än den av kommissionen använda referensräntan. Den lägre räntesatsen gjorde enligt de exporterande tillverkarna följaktligen inte dessa lån utjämningsbara. |
| --- | --- |

(87)

Efter meddelandet av uppgifter kommenterade de två i urvalet ingående exporterande tillverkarna beräkningsmetoden för de utjämningsbara subventionerna för de förmånliga lånen och hävdade att endast lånen från Eximbank var förmånliga, medan lånen från andra affärsbanker motsvarade marknadsvillkoren, även om den faktiska räntan var lägre än den av kommissionen använda referensräntan. Den lägre räntesatsen gjorde enligt de exporterande tillverkarna följaktligen inte dessa lån utjämningsbara.

| (88) | Såsom förklaras i skäl 80 bekräftade denna undersökning att exportkrediter inte bara tillhandahölls direkt av Eximbank, utan även via andra offentliga eller privata banker som agerar som Eximbanks ombud. De villkor som fastställs i skälen 83–85 bekräftade dessutom att dessa lån var utjämningsbara. Såsom förklaras i skäl 81 finansierades därtill rediskonteringskrediterna av Turkiets centralbank, men kanaliserades via de turkiska finansinstitut (offentliga såväl som privata banker) som fungerar som ombud för centralbanken. |
| --- | --- |

(88)

Såsom förklaras i skäl 80 bekräftade denna undersökning att exportkrediter inte bara tillhandahölls direkt av Eximbank, utan även via andra offentliga eller privata banker som agerar som Eximbanks ombud. De villkor som fastställs i skälen 83–85 bekräftade dessutom att dessa lån var utjämningsbara. Såsom förklaras i skäl 81 finansierades därtill rediskonteringskrediterna av Turkiets centralbank, men kanaliserades via de turkiska finansinstitut (offentliga såväl som privata banker) som fungerar som ombud för centralbanken.

| (89) | Kommissionen granskade i detalj de lån som de företag som ingick i urvalet hävdade var icke-förmånliga lån. De uppgifter som lämnades var dock inte tillräckliga för att det skulle gå att dra slutsatsen att dessa lån inte var kopplade till förmånsordningarna. Av de styrkande handlingar som undersökningen tillhandahölls för dessa lån framgick tydligt att finansieringen var kopplad till exportåtaganden. Dessutom tillhandahölls i många fall endast en skrivelse på turkiska från det företag som begärde finansiering från bankerna. Dessutom innehöll bankernas allmänna ramavtal alltid artiklar som kopplar exportkrediter till Eximbanks och centralbankens incitamentspraxis. De exporterande tillverkarnas argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen granskade i detalj de lån som de företag som ingick i urvalet hävdade var icke-förmånliga lån. De uppgifter som lämnades var dock inte tillräckliga för att det skulle gå att dra slutsatsen att dessa lån inte var kopplade till förmånsordningarna. Av de styrkande handlingar som undersökningen tillhandahölls för dessa lån framgick tydligt att finansieringen var kopplad till exportåtaganden. Dessutom tillhandahölls i många fall endast en skrivelse på turkiska från det företag som begärde finansiering från bankerna. Dessutom innehöll bankernas allmänna ramavtal alltid artiklar som kopplar exportkrediter till Eximbanks och centralbankens incitamentspraxis. De exporterande tillverkarnas argument avvisades därför.

| (90) | De i urvalet ingående exporterande tillverkarna hävdade också att vissa lån inte var exportknutna och därför inte var utjämningsbara. Efter översynen häll kommissionen på grundval av de styrkande handlingarna med om att vissa lån inte var kopplade till exportförsäljning och heller inte omfattades av de subventionerade jordbrukslånen och därför inte täcktes av någon subventionsordning. Kommissionen tog därför bort dessa lån från beräkningen av förmånen. |
| --- | --- |

(90)

De i urvalet ingående exporterande tillverkarna hävdade också att vissa lån inte var exportknutna och därför inte var utjämningsbara. Efter översynen häll kommissionen på grundval av de styrkande handlingarna med om att vissa lån inte var kopplade till exportförsäljning och heller inte omfattades av de subventionerade jordbrukslånen och därför inte täcktes av någon subventionsordning. Kommissionen tog därför bort dessa lån från beräkningen av förmånen.

| (91) | En av de i urvalet ingående exporterande tillverkarna lämnade uppgifter om att ett av dess lån inte var närstående den berörda produkten och att ingen förmån därför kunde beräknas för den. Kommissionen granskade de uppgifter som den hade mottagit, men kunde inte bekräfta att lånets omfattning var begränsad till andra produkter än den här berörda produkten. De exporterande tillverkarnas invändning avvisades därför. |
| --- | --- |

(91)

En av de i urvalet ingående exporterande tillverkarna lämnade uppgifter om att ett av dess lån inte var närstående den berörda produkten och att ingen förmån därför kunde beräknas för den. Kommissionen granskade de uppgifter som den hade mottagit, men kunde inte bekräfta att lånets omfattning var begränsad till andra produkter än den här berörda produkten. De exporterande tillverkarnas invändning avvisades därför.

| (92) | Efter meddelandet av uppgifter och efter det ytterligare utlämnandet av uppgifter hävdade samma i urvalet ingående exporterande tillverkare att vissa exportknutna lån inte bara var kopplade till den berörda produkten utan även till annan exporterad fisk. Kommissionen granskade dessa lån och kunde, på grundval av de uppgifter som företaget lämnat, för vissa av lånen bekräfta att de påstådda exportknutna lånen hängde samman med olika typer av fisk som exporterades. Beräkningarna anpassades därför i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(92)

Efter meddelandet av uppgifter och efter det ytterligare utlämnandet av uppgifter hävdade samma i urvalet ingående exporterande tillverkare att vissa exportknutna lån inte bara var kopplade till den berörda produkten utan även till annan exporterad fisk. Kommissionen granskade dessa lån och kunde, på grundval av de uppgifter som företaget lämnat, för vissa av lånen bekräfta att de påstådda exportknutna lånen hängde samman med olika typer av fisk som exporterades. Beräkningarna anpassades därför i enlighet med detta.

| (93) | De i urvalet ingående exporterande tillverkarna hävdade dessutom att kommissionen borde beakta referensräntan vid det datum som ligger närmast före eller efter lånets startdatum. Kommissionen noterade härvidlag att de referensuppgifter som lämnats från och med ett visst datum anses vara giltiga från och med den dagen till och med offentliggörandet av nya uppgifter. Kommissionen beaktade därför systematiskt referensräntan närmast före lånets startdatum. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(93)

De i urvalet ingående exporterande tillverkarna hävdade dessutom att kommissionen borde beakta referensräntan vid det datum som ligger närmast före eller efter lånets startdatum. Kommissionen noterade härvidlag att de referensuppgifter som lämnats från och med ett visst datum anses vara giltiga från och med den dagen till och med offentliggörandet av nya uppgifter. Kommissionen beaktade därför systematiskt referensräntan närmast före lånets startdatum. Detta påstående avvisades därför.

| (94) | De två i urvalet ingående exporterande tillverkarna påpekade också ett antal skrivfel i beräkningen av de utjämningsbara subventionerna avseende de förmånliga lånen i samband med återbetalningar av kapitalbelopp under översynsperioden, antal dagar som beaktas vid ränteberäkningen under översynsperioden samt felaktigt valda referensräntedatum. Dessa skrivfel korrigerades. Efter det ytterligare utlämnandet av uppgifter begärde en i urvalet ingående exporterande tillverkare att få göra ytterligare smärre ändringar av tre lån. Ett lån korrigerades. Eftersom förmånen för de två andra lånen emellertid redan hade avlägsnats genom tidigare korrigeringar ansågs dock inga ytterligare ändringar vara av nöden. |
| --- | --- |

(94)

De två i urvalet ingående exporterande tillverkarna påpekade också ett antal skrivfel i beräkningen av de utjämningsbara subventionerna avseende de förmånliga lånen i samband med återbetalningar av kapitalbelopp under översynsperioden, antal dagar som beaktas vid ränteberäkningen under översynsperioden samt felaktigt valda referensräntedatum. Dessa skrivfel korrigerades. Efter det ytterligare utlämnandet av uppgifter begärde en i urvalet ingående exporterande tillverkare att få göra ytterligare smärre ändringar av tre lån. Ett lån korrigerades. Eftersom förmånen för de två andra lånen emellertid redan hade avlägsnats genom tidigare korrigeringar ansågs dock inga ytterligare ändringar vara av nöden.

| (95) | Med beaktande av berörda parters synpunkter var subventionsbeloppen i förhållande till de förmånliga finansieringssystem som införts under översynsperioden för de två i urvalet ingående exporterande tillverkarna 0,75 % för Özpekler och 0,72 % för GMS. |
| --- | --- |

(95)

Med beaktande av berörda parters synpunkter var subventionsbeloppen i förhållande till de förmånliga finansieringssystem som införts under översynsperioden för de två i urvalet ingående exporterande tillverkarna 0,75 % för Özpekler och 0,72 % för GMS.

3.3.2.9   Beräkning av subventionsbeloppet

Beräkning av subventionsbeloppet

| (96) | I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen beräknades förmånen i samband med den förmånliga finansieringen som skillnaden mellan den ränta som betalats och det belopp som skulle ha betalats för ett likvärdigt kommersiellt lån. Som referensränta tillämpade kommissionen den vägda genomsnittliga räntan för kommersiella lån på den inhemska turkiska marknaden, baserat på uppgifter från Turkiets centralbank (36). Kommissionen fördelade förmånen från exportkrediterna på exportförsäljningen medan jordbrukslånen fördelades på den totala försäljningen. |
| --- | --- |

(96)

I enlighet med artikel 6 b i grundförordningen beräknades förmånen i samband med den förmånliga finansieringen som skillnaden mellan den ränta som betalats och det belopp som skulle ha betalats för ett likvärdigt kommersiellt lån. Som referensränta tillämpade kommissionen den vägda genomsnittliga räntan för kommersiella lån på den inhemska turkiska marknaden, baserat på uppgifter från Turkiets centralbank (36). Kommissionen fördelade förmånen från exportkrediterna på exportförsäljningen medan jordbrukslånen fördelades på den totala försäljningen.

36

| (97) | Med utgångspunkt i denna metod beräknades följande subventionsbelopp för de exporterande producenter som ingick i urvalet:

  Tabell 2


  Förmånlig finansiering







  Företagets namn | Subventionens storlek |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 0,75 % |
| GMS | 0,72 % |

(97)

Med utgångspunkt i denna metod beräknades följande subventionsbelopp för de exporterande producenter som ingick i urvalet:

Tabell 2

Tabell 2

Förmånlig finansiering

Förmånlig finansiering

Företagets namn

Subventionens storlek

Özpekler

0,75 %

GMS

0,72 %

3.4   Slutgiltigt utjämningsbart subventionsbelopp

Slutgiltigt utjämningsbart subventionsbelopp

| (98) | På grundval av ovanstående överväganden konstaterade kommissionen att det sammanlagda beloppet av utjämningsbara subventioner enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckt i procent av värdet, för de i urvalet ingående exporterande producenterna var 4,2 % respektive 3,2 %, vilket visar att subventioneringen fortsatte under översynsperioden.

  Tabell 3


  Nivåer för de enskilda utjämnade subventionerna








  Stödsystem | GMS | Özpekler |
| --- | --- | --- | --- |
| Direktstöd för regnbågsproduktion | 2,84 % | 2,38 % |
| Förmånliga lån. | 0,72 % | 0,75 % |
| Stöd för försäkringspremier | 0,0 % | 0,10 % |
| Stöd till genomförda investeringar | 0,70 % | 0,0 % |
| Sammanlagt subventionsbelopp | 4,2 % | 3,2 % |

(98)

På grundval av ovanstående överväganden konstaterade kommissionen att det sammanlagda beloppet av utjämningsbara subventioner enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckt i procent av värdet, för de i urvalet ingående exporterande producenterna var 4,2 % respektive 3,2 %, vilket visar att subventioneringen fortsatte under översynsperioden.

Tabell 3

Tabell 3

Nivåer för de enskilda utjämnade subventionerna

Nivåer för de enskilda utjämnade subventionerna

Stödsystem

GMS

Özpekler

Direktstöd för regnbågsproduktion

2,84 %

2,38 %

Förmånliga lån.

0,72 %

0,75 %

Stöd för försäkringspremier

0,0 %

0,10 %

Stöd till genomförda investeringar

0,70 %

0,0 %

Sammanlagt subventionsbelopp

Sammanlagt subventionsbelopp

4,2 %

4,2 %

3,2 %

3,2 %

3.5   Sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering

Sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering

| (99) | I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering. |
| --- | --- |

(99)

I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering.

| (100) | Det fastställdes att turkiska exporterande producenter av den berörda produkten fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från Turkiets myndigheter under översynsperioden (se skälen 33–97). |
| --- | --- |

(100)

Det fastställdes att turkiska exporterande producenter av den berörda produkten fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från Turkiets myndigheter under översynsperioden (se skälen 33–97).

| (101) | Subventionsprogrammen ger återkommande förmåner, och det finns inget som tyder på att dessa förmåner kommer att avvecklas inom överskådlig tid. Exportörer är dessutom normalt berättigade till flera av subventionerna. |
| --- | --- |

(101)

Subventionsprogrammen ger återkommande förmåner, och det finns inget som tyder på att dessa förmåner kommer att avvecklas inom överskådlig tid. Exportörer är dessutom normalt berättigade till flera av subventionerna.

| (102) | Det undersöktes också om exportvolymerna till unionen skulle bli betydande om åtgärderna avskaffades. |
| --- | --- |

(102)

Det undersöktes också om exportvolymerna till unionen skulle bli betydande om åtgärderna avskaffades.

| (103) | Turkiet är en stor producent av den berörda produkten. På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen och som beskrivs i skäl 165 producerade Turkiet 95 000 ton regnbåge under översynsperioden (37). Som nämns i skäl 112 var importvolymerna av regnbåge från Turkiet betydande och uppgick till omkring 20 500 ton fiskekvivalenter under samma period, vilket motsvarar cirka 14 % av unionsmarknaden. Det fanns inga indikationer på att dessa volymer skulle minska om åtgärderna avskaffades. |
| --- | --- |

(103)

Turkiet är en stor producent av den berörda produkten. På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen och som beskrivs i skäl 165 producerade Turkiet 95 000 ton regnbåge under översynsperioden (37). Som nämns i skäl 112 var importvolymerna av regnbåge från Turkiet betydande och uppgick till omkring 20 500 ton fiskekvivalenter under samma period, vilket motsvarar cirka 14 % av unionsmarknaden. Det fanns inga indikationer på att dessa volymer skulle minska om åtgärderna avskaffades.

37

| (104) | Under dessa omständigheter är det sannolikt att volymen av den subventionerade exporten till unionen av den berörda produkten, som redan var betydande under översynsperioden, skulle fortsätta i betydande volymer om åtgärderna upphävdes. Kommissionen drog därför slutsatsen att det var sannolikt att subventioneringen skulle fortsätta. |
| --- | --- |

(104)

Under dessa omständigheter är det sannolikt att volymen av den subventionerade exporten till unionen av den berörda produkten, som redan var betydande under översynsperioden, skulle fortsätta i betydande volymer om åtgärderna upphävdes. Kommissionen drog därför slutsatsen att det var sannolikt att subventioneringen skulle fortsätta.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och produktion i unionen

Definition av unionsindustrin och produktion i unionen

| (105) | Den likadana produkten producerades av mer än 700 producenter i unionen under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 8.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(105)

Den likadana produkten producerades av mer än 700 producenter i unionen under översynsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 8.1 i grundförordningen.

| (106) | Den totala produktionen i unionen under undersökningsperioden beräknades till omkring 129 miljoner kg fiskekvivalenter, baserat på uppgifter från sökanden och de enskilda företagen i urvalet. De åtta i urvalet ingående unionsproducenter svarade för cirka 13 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(106)

Den totala produktionen i unionen under undersökningsperioden beräknades till omkring 129 miljoner kg fiskekvivalenter, baserat på uppgifter från sökanden och de enskilda företagen i urvalet. De åtta i urvalet ingående unionsproducenter svarade för cirka 13 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (107) | Förbrukningen i unionen fastställdes genom att lägga samman unionsindustrins beräknade försäljningsvolym på unionsmarknaden (se skäl 118) och den totala importvolymen enligt uppgifter från Eurostat (se skäl 91 samt tabellerna 6 och 8). |
| --- | --- |

(107)

Förbrukningen i unionen fastställdes genom att lägga samman unionsindustrins beräknade försäljningsvolym på unionsmarknaden (se skäl 118) och den totala importvolymen enligt uppgifter från Eurostat (se skäl 91 samt tabellerna 6 och 8).

| (108) | Importvolym redovisas av Eurostat i nettovikter för sex olika KN-nummer, nämligen levande, färsk, kyld, fryst och/eller rökt hel och/eller rensad fisk eller filéer. De nettovikter som Eurostat registrerat omvandlades i jämförelsesyfte till fiskekvivalenter, eftersom produktions- och försäljningsuppgifterna för unionsindustrin rapporterades i fiskekvivalenter. Detta gjordes genom att den importvolym som Eurostat registrerat dividerades med nedanstående omräkningsfaktorer. De omräkningsfaktorer som användes var de som tillhandahölls av sökanden och som användes i den ursprungliga undersökningen:

  Tabell 4


  Omräkningsfaktorer (ton fiskekvivalenter)







  Levande | 1,00 |
| --- | --- | --- |
| Färsk/kyld/fryst (rensad) | 0,85 |
| Filéer: färska/kylda/frysta | 0,47 |
| Filéer: rökta | 0,40 |

(108)

Importvolym redovisas av Eurostat i nettovikter för sex olika KN-nummer, nämligen levande, färsk, kyld, fryst och/eller rökt hel och/eller rensad fisk eller filéer. De nettovikter som Eurostat registrerat omvandlades i jämförelsesyfte till fiskekvivalenter, eftersom produktions- och försäljningsuppgifterna för unionsindustrin rapporterades i fiskekvivalenter. Detta gjordes genom att den importvolym som Eurostat registrerat dividerades med nedanstående omräkningsfaktorer. De omräkningsfaktorer som användes var de som tillhandahölls av sökanden och som användes i den ursprungliga undersökningen:

Tabell 4

Tabell 4

Omräkningsfaktorer (ton fiskekvivalenter)

Omräkningsfaktorer (ton fiskekvivalenter)

Levande

1,00

Färsk/kyld/fryst (rensad)

0,85

Filéer: färska/kylda/frysta

0,47

Filéer: rökta

0,40

| (109) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsmarknaden | 150 175 | 147 069 | 157 078 | 147 603 |
| Index | 100 | 98 | 105 | 98 |
| Källa: Svar på frågeformuläret om makroindikatorer samt Eurostat. |

(109)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2016

2017

2018

Översynsperioden

Unionsmarknaden

150 175

147 069

157 078

147 603

Index

100

98

105

98

Källa: Svar på frågeformuläret om makroindikatorer samt Eurostat.

Källa

| (110) | Förbrukningen i unionen fluktuerade något under skadeundersökningsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen i unionen med 2 % under skadeundersökningsperioden, från 150 175 ton fiskekvivalenter 2016 till 147 603 ton fiskekvivalenter under översynsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Förbrukningen i unionen fluktuerade något under skadeundersökningsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen i unionen med 2 % under skadeundersökningsperioden, från 150 175 ton fiskekvivalenter 2016 till 147 603 ton fiskekvivalenter under översynsperioden.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (111) | Kommissionen fastställde volymen och marknadsandelen för importen på grundval av uppgifter från Eurostat, uttryckt i ton fiskekvivalenter (se skäl 92). Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av importvolymen och den sammanlagda förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen fastställde volymen och marknadsandelen för importen på grundval av uppgifter från Eurostat, uttryckt i ton fiskekvivalenter (se skäl 92). Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av importvolymen och den sammanlagda förbrukningen i unionen.

| (112) | Baserat på dessa uppgifter utvecklades importen från Turkiet och dess marknadsandel på följande sätt:

  Tabell 6


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Turkiet | 21 684 | 19 523 | 17 831 | 20 466 |
| Index | 100 | 90 | 82 | 94 |
| Marknadsandel | 14,4 % | 13,3 % | 11,4 % | 13,9 % |
| Index | 100 | 92 | 79 | 96 |
| Källa: Eurostat. |

(112)

Baserat på dessa uppgifter utvecklades importen från Turkiet och dess marknadsandel på följande sätt:

Tabell 6

Tabell 6

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2016

2017

2018

Översynsperioden

Importvolym från Turkiet

21 684

19 523

17 831

20 466

Index

Index

100

100

90

90

82

82

94

94

Marknadsandel

14,4 %

13,3 %

11,4 %

13,9 %

Index

100

92

79

96

Källa: Eurostat.

Källa

| (113) | Importvolymen från Turkiet minskade stadigt mellan 2016 och 2018, och ökade igen under översynsperioden. Totalt sett minskade importvolymen med 6 % under skadeundersökningsperioden, dvs. i mycket mindre takt än importen från andra länder, som minskade med 13 % under samma period (se skäl 106). Importvolymen för regnbåge från Turkiet var ändå betydande, 20 446 ton fiskekvivalenter under översynsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Importvolymen från Turkiet minskade stadigt mellan 2016 och 2018, och ökade igen under översynsperioden. Totalt sett minskade importvolymen med 6 % under skadeundersökningsperioden, dvs. i mycket mindre takt än importen från andra länder, som minskade med 13 % under samma period (se skäl 106). Importvolymen för regnbåge från Turkiet var ändå betydande, 20 446 ton fiskekvivalenter under översynsperioden.

| (114) | Marknadsandelen följde samma utveckling som importvolymen, dvs. minskade mellan 2016 och 2018 från 14,4 % till 11,4 %, dvs. med 3 procentenheter, och ökade sedan under översynsperioden till 13,9 %. Den turkiska importen hade en relativt stabil marknadsandel totalt sett under skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018, då den minskade med 1,9 procentenheter jämfört med 2017. |
| --- | --- |

(114)

Marknadsandelen följde samma utveckling som importvolymen, dvs. minskade mellan 2016 och 2018 från 14,4 % till 11,4 %, dvs. med 3 procentenheter, och ökade sedan under översynsperioden till 13,9 %. Den turkiska importen hade en relativt stabil marknadsandel totalt sett under skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018, då den minskade med 1,9 procentenheter jämfört med 2017.

4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (115) | Kommissionen fastställde de genomsnittliga priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat genom att dividera den totala volymen av importen från Turkiet uttryckt i ton fiskekvivalenter med importens totala värde. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen fastställde de genomsnittliga priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat genom att dividera den totala volymen av importen från Turkiet uttryckt i ton fiskekvivalenter med importens totala värde.

| (116) | Baserat på dessa uppgifter utvecklades det vägda genomsnittliga priset på importen från Turkiet på följande sätt:

  Tabell 7


  Importpriser (euro/ton) | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | 2 940 | 2 803 | 2 789 | 2 887 |
| Index | 100 | 95 | 95 | 98 |
| Källa: Eurostat. |

(116)

Baserat på dessa uppgifter utvecklades det vägda genomsnittliga priset på importen från Turkiet på följande sätt:

Tabell 7

Tabell 7

Importpriser (euro/ton)

Importpriser (euro/ton)

2016

2017

2018

Översynsperioden

Turkiet

2 940

2 803

2 789

2 887

Index

100

95

95

98

Källa: Eurostat.

Källa

| (117) | Importpriserna från Turkiet minskade med 5 % mellan 2016 och 2018 och ökade sedan med 3,5 % under översynsperioden. Totalt sett minskade importpriset från Turkiet med 2 % under skadeundersökningsperioden. Jämfört med försäljningspriserna i unionen, som anges i tabell 12, låg importpriserna från Turkiet betydligt lägre än priserna inom unionen under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Importpriserna från Turkiet minskade med 5 % mellan 2016 och 2018 och ökade sedan med 3,5 % under översynsperioden. Totalt sett minskade importpriset från Turkiet med 2 % under skadeundersökningsperioden. Jämfört med försäljningspriserna i unionen, som anges i tabell 12, låg importpriserna från Turkiet betydligt lägre än priserna inom unionen under hela skadeundersökningsperioden.

| (118) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  — | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de i urvalet ingående unionsproducenter debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(118)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

—

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de i urvalet ingående unionsproducenter debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| — | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga i urvalet ingående turkiska producenterna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, inklusive utjämningstullen, med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

—

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga i urvalet ingående turkiska producenterna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, inklusive utjämningstullen, med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (119) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och med avräkning för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsproducenternas omsättning under översynsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på mellan 13,7 % och 32,2 % för importen från Turkiet. |
| --- | --- |

(119)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och med avräkning för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionsproducenternas omsättning under översynsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på mellan 13,7 % och 32,2 % för importen från Turkiet.

| (120) | Under översynsperioden var den vägda genomsnittliga underskridandemarginalen 14,5 % (inklusive utjämningstullar). |
| --- | --- |

(120)

Under översynsperioden var den vägda genomsnittliga underskridandemarginalen 14,5 % (inklusive utjämningstullar).

4.3.3   Import från övriga tredjeländer utom Turkiet

Import från övriga tredjeländer utom Turkiet

| (121) | Importen av regnbåge från övriga tredjeländer utom Turkiet kom huvudsakligen från Norge samt Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(121)

Importen av regnbåge från övriga tredjeländer utom Turkiet kom huvudsakligen från Norge samt Bosnien och Hercegovina.

| (122) | Såsom beskrivs i skäl 108 uttrycktes den importvolym från övriga tredjeländer som redovisas av Eurostat i ton fiskekvivalenter. Baserat på dessa uppgifter utvecklades importvolymen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av regnbåge från övriga tredjeländer på följande sätt:

  Tabell 8


  Import från tredjeländer











  Land | | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt alla tredjeländer utom Turkiet | Volym (ton fiskekvivalenter) | 2 431 | 1 402 | 1 844 | 2 118 |
| Index | 100 | 58 | 76 | 87 |
| Marknadsandel | 1,6 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,4 % |
| Index | 100 | 59 | 72 | 89 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton fiskekvivalenter) | 3 279 | 3 332 | 3 519 | 3 336 |
| Index | 100 | 102 | 107 | 102 |
| Källa: Eurostat. |

(122)

Såsom beskrivs i skäl 108 uttrycktes den importvolym från övriga tredjeländer som redovisas av Eurostat i ton fiskekvivalenter. Baserat på dessa uppgifter utvecklades importvolymen liksom marknadsandelen och pristrenden för import av regnbåge från övriga tredjeländer på följande sätt:

Tabell 8

Tabell 8

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2016

2017

2018

Översynsperioden

Totalt alla tredjeländer utom Turkiet

Volym (ton fiskekvivalenter)

2 431

1 402

1 844

2 118

Index

Index

100

100

58

58

76

76

87

87

Marknadsandel

1,6 %

1,0 %

1,2 %

1,4 %

Index

Index

100

100

59

59

72

72

89

89

Genomsnittligt pris (euro/ton fiskekvivalenter)

3 279

3 332

3 519

3 336

Index

100

102

107

102

Källa: Eurostat.

Källa

| (123) | Importvolymerna från övriga tredjeländer var låga under hela skadeundersökningsperioden och minskade något totalt sett, från 2 432 ton 2016 till 2 118 ton under översynsperioden, dvs. en minskning med 13 % under skadeundersökningsperioden. Motsvarande marknadsandel låg på under 2 % under hela skadeundersökningsperioden, och minskade totalt från 1,6 % till 1,4 %. Totalt sett ökade priserna på importen från tredjeländer med 2 % under skadeundersökningsperioden och var i genomsnitt betydligt högre än priserna på importen från det berörda landet (15 % högre under översynsperioden). |
| --- | --- |

(123)

Importvolymerna från övriga tredjeländer var låga under hela skadeundersökningsperioden och minskade något totalt sett, från 2 432 ton 2016 till 2 118 ton under översynsperioden, dvs. en minskning med 13 % under skadeundersökningsperioden. Motsvarande marknadsandel låg på under 2 % under hela skadeundersökningsperioden, och minskade totalt från 1,6 % till 1,4 %. Totalt sett ökade priserna på importen från tredjeländer med 2 % under skadeundersökningsperioden och var i genomsnitt betydligt högre än priserna på importen från det berörda landet (15 % högre under översynsperioden).

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (124) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (125) | Som nämns i skäl 15 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(125)

Som nämns i skäl 15 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (126) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter från sökanden och de enskilda företag som ingick i urvalet, vilka avsåg alla unionsproducenter. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet, vilka endast avsåg unionsproducenterna i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(126)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter från sökanden och de enskilda företag som ingick i urvalet, vilka avsåg alla unionsproducenter. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet, vilka endast avsåg unionsproducenterna i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (127) | De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering. |
| --- | --- |

(127)

De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering.

| (128) | De mikroekonomiska indikatorerna är: genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(128)

De mikroekonomiska indikatorerna är: genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (129) | Unionsindustrins produktionsvolym erhölls från sökanden på grundval av uppgifterna i rapporten från federationen för europeiska vattenbruksproducenter (Feap) (38). Feaps uppgifter inhämtas från odlingarna och avser levande fisk fångad i varje medlemsstat. Uppgifter för översynsperioden ingick i också Feaps rapport. |
| --- | --- |

(129)

Unionsindustrins produktionsvolym erhölls från sökanden på grundval av uppgifterna i rapporten från federationen för europeiska vattenbruksproducenter (Feap) (38). Feaps uppgifter inhämtas från odlingarna och avser levande fisk fångad i varje medlemsstat. Uppgifter för översynsperioden ingick i också Feaps rapport.

38

| (130) | Baserat på dessa uppgifter utvecklades den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton fiskekvivalenter) | 133 129 | 131 518 | 141 841 | 128 988 |
| Index | 100 | 99 | 107 | 97 |
| Produktionskapacitet (ton fiskekvivalenter) | 196 211 | 188 879 | 206 760 | 193 133 |
| Index | 100 | 96 | 105 | 98 |
| Kapacitetsutnyttjande | 68 % | 70 % | 69 % | 67 % |
| Index | 100 | 103 | 101 | 98 |
| Källa: Sökanden samt svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet. |

(130)

Baserat på dessa uppgifter utvecklades den totala produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2016

2017

2018

Översynsperioden

Produktionsvolym (ton fiskekvivalenter)

133 129

131 518

141 841

128 988

Index

Index

100

100

99

99

107

107

97

97

Produktionskapacitet (ton fiskekvivalenter)

196 211

188 879

206 760

193 133

Index

Index

100

100

96

96

105

105

98

98

Kapacitetsutnyttjande

68 %

70 %

69 %

67 %

Index

100

103

101

98

Källa: Sökanden samt svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet.

Källa

| (131) | Produktionsvolymen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 1 % mellan 2016 och 2017, ökade med 8 % mellan 2017 och 2018, och minskade sedan igen under översynsperioden med 10 %. Totalt sett ökade produktionsvolymen med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(131)

Produktionsvolymen fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 1 % mellan 2016 och 2017, ökade med 8 % mellan 2017 och 2018, och minskade sedan igen under översynsperioden med 10 %. Totalt sett ökade produktionsvolymen med 3 % under skadeundersökningsperioden.

| (132) | Produktionskapaciteten (39) följde ett liknande mönster som produktionsvolymen: den minskade med 4 % från 2016 till 2017, ökade med 8 % under 2018, och minskade igen under översynsperioden med 7 %. Totalt minskade den med 2 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(132)

Produktionskapaciteten (39) följde ett liknande mönster som produktionsvolymen: den minskade med 4 % från 2016 till 2017, ökade med 8 % under 2018, och minskade igen under översynsperioden med 7 %. Totalt minskade den med 2 % under skadeundersökningsperioden.

39

| (133) | Kapacitetsutnyttjandet låg kvar på en relativt stabil nivå och minskade totalt sett med 2 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(133)

Kapacitetsutnyttjandet låg kvar på en relativt stabil nivå och minskade totalt sett med 2 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (134) | Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden fastställdes på grundval av uppgifter från sökanden genom att unionsindustrins exportförsäljning drogs av från unionsindustrins totala produktionsvolym, såsom beskrivs i skälen 129–130. |
| --- | --- |

(134)

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden fastställdes på grundval av uppgifter från sökanden genom att unionsindustrins exportförsäljning drogs av från unionsindustrins totala produktionsvolym, såsom beskrivs i skälen 129–130.

| (135) | Baserat på dessa uppgifter utvecklades unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton fiskekvivalenter) | 126 060 | 126 143 | 137 403 | 125 020 |
| Index | 100 | 100 | 109 | 99 |
| Marknadsandel | 84 % | 86 % | 88 % | 85 % |
| Index | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformuläret om makroindikatorer. |

(135)

Baserat på dessa uppgifter utvecklades unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2016

2017

2018

Översynsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton fiskekvivalenter)

126 060

126 143

137 403

125 020

Index

100

100

109

99

Marknadsandel

84 %

86 %

88 %

85 %

Index

100

102

104

101

Källa: Svar på frågeformuläret om makroindikatorer.

Källa

| (136) | Försäljningsvolymen minskade något med 1 % under skadeundersökningsperioden. Den låg inledningsvis kvar på en stabil nivå mellan 2016 och 2017, ökade sedan med 9 % mellan 2017 och 2018, men minskade med 10 % under översynsperioden och nådde lägre nivåer än under 2016. Den samtidiga minskning av förbrukningen som beskrivs i skäl 110 ledde till en liten ökning av unionsindustrins marknadsandel, från 84 % 2016 till 85 % under översynsperioden, dvs. en ökning med 1 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Försäljningsvolymen minskade något med 1 % under skadeundersökningsperioden. Den låg inledningsvis kvar på en stabil nivå mellan 2016 och 2017, ökade sedan med 9 % mellan 2017 och 2018, men minskade med 10 % under översynsperioden och nådde lägre nivåer än under 2016. Den samtidiga minskning av förbrukningen som beskrivs i skäl 110 ledde till en liten ökning av unionsindustrins marknadsandel, från 84 % 2016 till 85 % under översynsperioden, dvs. en ökning med 1 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (137) | Förbrukningen i unionen minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 1 %, vilket motsvarar en ökning av marknadsandelelen med 1 %. |
| --- | --- |

(137)

Förbrukningen i unionen minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 1 %, vilket motsvarar en ökning av marknadsandelelen med 1 %.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (138) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Sysselsättning och produktivitet | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 216 | 2 050 | 2 210 | 2 174 |
| Index | 100 | 92 | 100 | 98 |
| Produktivitet (ton fiskekvivalenter per anställd) | 60 | 64 | 64 | 59 |
| Index | 100 | 107 | 107 | 99 |
| Källa: Svar på frågeformulär om makroindikatorer. |

(138)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2016

2017

2018

Översynsperioden

Antal anställda

2 216

2 050

2 210

2 174

Index

100

92

100

98

Produktivitet (ton fiskekvivalenter per anställd)

60

64

64

59

Index

100

107

107

99

Källa: Svar på frågeformulär om makroindikatorer.

Källa

| (139) | Sysselsättningen inom unionsindustrin fluktuerade under skadeundersökningsperioden, med en minskning på 8 % mellan 2016 och 2017, därefter en ökning på 8 % under 2018, och sedan slutligen en minskning på 2 % mellan 2018 och översynsperioden. Totalt minskade den med 2 %. |
| --- | --- |

(139)

Sysselsättningen inom unionsindustrin fluktuerade under skadeundersökningsperioden, med en minskning på 8 % mellan 2016 och 2017, därefter en ökning på 8 % under 2018, och sedan slutligen en minskning på 2 % mellan 2018 och översynsperioden. Totalt minskade den med 2 %.

| (140) | Produktiviteten minskade något på grund av kombinationen av en minskad sysselsättning och en ännu snabbare minskning av produktionsvolymen (se skäl 115). |
| --- | --- |

(140)

Produktiviteten minskade något på grund av kombinationen av en minskad sysselsättning och en ännu snabbare minskning av produktionsvolymen (se skäl 115).

4.4.2.5   Storleken på subventionsmarginalen och återhämtning från tidigare subventioner

Storleken på subventionsmarginalen och återhämtning från tidigare subventioner

| (141) | De subventionsmarginaler som fastställdes under översynsperioden låg betydligt över miniminivån (se skäl 98). Inverkan av de faktiska subventionsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den turkiska importens volymer och priser. |
| --- | --- |

(141)

De subventionsmarginaler som fastställdes under översynsperioden låg betydligt över miniminivån (se skäl 98). Inverkan av de faktiska subventionsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den turkiska importens volymer och priser.

| (142) | Kontinuerlig illojal prissättning från turkiska exporterande producenter gjorde det omöjligt för unionsindustrin att helt återhämta sig från tidigare subventionering. |
| --- | --- |

(142)

Kontinuerlig illojal prissättning från turkiska exporterande producenter gjorde det omöjligt för unionsindustrin att helt återhämta sig från tidigare subventionering.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priser

Priser och faktorer som påverkar priser

| (143) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för i urvalet ingående unionsproducenterna till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Försäljningspriser och tillverkningskostnader i unionen | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton fiskekvivalenter) | 3 538 | 3 826 | 3 717 | 3 621 |
| Index | 100 | 108 | 105 | 102 |
| Produktionskostnad per enhet (euro/ton fiskekvivalenter) | 3 612 | 3 848 | 3 697 | 3 650 |
| Index | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet. |

(143)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för i urvalet ingående unionsproducenterna till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Försäljningspriser och tillverkningskostnader i unionen

Försäljningspriser och tillverkningskostnader i unionen

2016

2017

2018

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton fiskekvivalenter)

3 538

3 826

3 717

3 621

Index

100

108

105

102

Produktionskostnad per enhet (euro/ton fiskekvivalenter)

3 612

3 848

3 697

3 650

Index

100

107

102

101

Källa: Svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet.

Källa

| (144) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade något med 2 % under skadeundersökningsperioden, och uppgick under översynsperioden till 3 621 euro/ton fiskekvivalenter. Det ökade med 8 % mellan 2016 och 2017, och minskade därefter gradvis fram till översynsperioden. |
| --- | --- |

(144)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade något med 2 % under skadeundersökningsperioden, och uppgick under översynsperioden till 3 621 euro/ton fiskekvivalenter. Det ökade med 8 % mellan 2016 och 2017, och minskade därefter gradvis fram till översynsperioden.

| (145) | Produktionskostnaden per enhet var högre än det genomsnittliga försäljningspriset under skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018. Totalt sett ökade produktionskostnaden per enhet med 1 % under skadeundersökningsperioden och nådde 3 650 euro/ton fiskekvivalenter under översynsperioden, vilket översteg det genomsnittliga försäljningspriset per enhet. |
| --- | --- |

(145)

Produktionskostnaden per enhet var högre än det genomsnittliga försäljningspriset under skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018. Totalt sett ökade produktionskostnaden per enhet med 1 % under skadeundersökningsperioden och nådde 3 650 euro/ton fiskekvivalenter under översynsperioden, vilket översteg det genomsnittliga försäljningspriset per enhet.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (146) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för i urvalet ingående unionsproducenter utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 35 538 | 36 031 | 37 042 | 37 861 |
| Index (räkenskapsåret 2016 = 100) | 100 | 101 | 104 | 107 |
| Källa: Svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet. |

(146)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för i urvalet ingående unionsproducenter utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2016

2017

2018

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

35 538

36 031

37 042

37 861

Index (räkenskapsåret 2016 = 100)

100

101

104

107

Källa: Svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet.

Källa

| (147) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade gradvis under skadeundersökningsperioden. Sammanlagt ökade den med 7 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(147)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade gradvis under skadeundersökningsperioden. Sammanlagt ökade den med 7 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.3.3   Lager

Lager

| (148) | Lagernivåerna för i urvalet ingående unionsproducenterna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Lager | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton fiskekvivalenter) | 3 304 | 3 336 | 4 776 | 4 852 |
| Index (räkenskapsåret 2016 = 100) | 100 | 101 | 145 | 147 |
| Källa: Svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet. |

(148)

Lagernivåerna för i urvalet ingående unionsproducenterna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Tabell 14

Lager

Lager

2016

2017

2018

Översynsperioden

Utgående lager (ton fiskekvivalenter)

3 304

3 336

4 776

4 852

Index (räkenskapsåret 2016 = 100)

100

101

145

147

Källa: Svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet.

Källa

| (149) | Totalt sett ökade det utgående lagret med 47 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(149)

Totalt sett ökade det utgående lagret med 47 % under skadeundersökningsperioden.

| (150) | Regnbåge är en lättfördärvlig produkt som, om den inte är fryst, har en hållbarhet på mindre än två veckor. Med undantag för ett företag håller de unionsproducenter som ingick i urvalet inte något lager av regnbåge efter fångst och fryser inte i någon större utsträckning sin produktion. Följaktligen anses lagernivåerna inte vara någon meningsfull skadeindikator i denna undersökning. |
| --- | --- |

(150)

Regnbåge är en lättfördärvlig produkt som, om den inte är fryst, har en hållbarhet på mindre än två veckor. Med undantag för ett företag håller de unionsproducenter som ingick i urvalet inte något lager av regnbåge efter fångst och fryser inte i någon större utsträckning sin produktion. Följaktligen anses lagernivåerna inte vara någon meningsfull skadeindikator i denna undersökning.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (151) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionsproducenter som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 15


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2016 | 2017 | 2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | -2,1 % | -0,6 % | 0,5 % | -0,8 % |
| Kassaflöde (tusental euro) | –521 095 | 55 338 | 834 534 | 575 407 |
| Investeringar (tusental euro) | 1 685 452 | 1 367 957 | 1 793 453 | 2 136 870 |
| Index | 100 | 81 | 106 | 127 |
| Räntabilitet | -12,2 % | -3,8 % | 3,6 % | -5,5 % |
| Källa: Svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet. |

(151)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionsproducenter som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 15

Tabell 15

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2016

2017

2018

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

-2,1 %

-0,6 %

0,5 %

-0,8 %

Kassaflöde (tusental euro)

–521 095

55 338

834 534

575 407

Investeringar (tusental euro)

1 685 452

1 367 957

1 793 453

2 136 870

Index

100

81

106

127

Räntabilitet

-12,2 %

-3,8 %

3,6 %

-5,5 %

Källa: Svar på frågeformuläret från de unionsproducenter som ingick i urvalet.

Källa

| (152) | Lönsamheten för i urvalet ingående unionsproducenterna beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning. Lönsamheten var negativ under skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018, då den var något positiv (0,5 %). Totalt sett under skadeundersökningsperiod låg lönsamheten initialt runt –2,1 % 2016 och ökade sedan gradvis till 2018, då den minskade något igen till –0,8 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(152)

Lönsamheten för i urvalet ingående unionsproducenterna beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt i procent av omsättningen av denna försäljning. Lönsamheten var negativ under skadeundersökningsperioden, med undantag för 2018, då den var något positiv (0,5 %). Totalt sett under skadeundersökningsperiod låg lönsamheten initialt runt –2,1 % 2016 och ökade sedan gradvis till 2018, då den minskade något igen till –0,8 % under översynsperioden.

| (153) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet följde en liknande utveckling som lönsamheten, dvs. ökade från 2016 till 2018 och minskade under översynsperioden. |
| --- | --- |

(153)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet följde en liknande utveckling som lönsamheten, dvs. ökade från 2016 till 2018 och minskade under översynsperioden.

| (154) | Investeringarna minskade från 2016 till 2017, men ökade igen 2018 och ökade ytterligare under översynsperioden. Totalt sett ökade de med 27 % under skadeundersökningsperioden. Trots denna ökning låg investeringarna kvar på en låg nivå under skadeundersökningsperioden (i genomsnitt 1,7 miljoner euro per år för alla de åtta företag som ingick i urvalet) och var mestadels efterlevnadsrelaterade. |
| --- | --- |

(154)

Investeringarna minskade från 2016 till 2017, men ökade igen 2018 och ökade ytterligare under översynsperioden. Totalt sett ökade de med 27 % under skadeundersökningsperioden. Trots denna ökning låg investeringarna kvar på en låg nivå under skadeundersökningsperioden (i genomsnitt 1,7 miljoner euro per år för alla de åtta företag som ingick i urvalet) och var mestadels efterlevnadsrelaterade.

| (155) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet för investeringarna. I likhet med de övriga finansiella indikatorerna ökade räntabiliteten från 2016 till 2018 och minskade under översynsperioden. |
| --- | --- |

(155)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet för investeringarna. I likhet med de övriga finansiella indikatorerna ökade räntabiliteten från 2016 till 2018 och minskade under översynsperioden.

4.5   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (156) | Trots de gällande utjämningsåtgärderna förblev den turkiska importen av regnbåge betydande, med stabila marknadsandelar på mellan cirka 11 % och mer än 14 % under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden var marknadsandelen 13,9 %. Samtidigt uppvisade importpriserna en nedåtgående trend och underskred unionens priser med i genomsnitt 14,5 % under översynsperioden, trots utjämningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(156)

Trots de gällande utjämningsåtgärderna förblev den turkiska importen av regnbåge betydande, med stabila marknadsandelar på mellan cirka 11 % och mer än 14 % under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden var marknadsandelen 13,9 %. Samtidigt uppvisade importpriserna en nedåtgående trend och underskred unionens priser med i genomsnitt 14,5 % under översynsperioden, trots utjämningsåtgärderna.

| (157) | Utvecklingen när det gäller de makroekonomiska indikatorerna, särskilt produktions- och försäljningsvolym, sysselsättning och produktivitet, uppvisade stabila eller något minskande tendenser. Unionsindustrins marknadsandel ökade något under skadeundersökningsperioden, medan den minskade under översynsperioden och nådde en liknande nivå som under 2016. Att marknadsandelen ökade under 2017 och 2018 trots den relativt stabila försäljningsvolymen beror på den minskade förbrukningen under samma period. Unionsindustrin lyckades visserligen till stor del behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, men detta skedde på bekostnad av lönsamheten och andra finansiella indikatorer, såsom förklaras i följande skäl. |
| --- | --- |

(157)

Utvecklingen när det gäller de makroekonomiska indikatorerna, särskilt produktions- och försäljningsvolym, sysselsättning och produktivitet, uppvisade stabila eller något minskande tendenser. Unionsindustrins marknadsandel ökade något under skadeundersökningsperioden, medan den minskade under översynsperioden och nådde en liknande nivå som under 2016. Att marknadsandelen ökade under 2017 och 2018 trots den relativt stabila försäljningsvolymen beror på den minskade förbrukningen under samma period. Unionsindustrin lyckades visserligen till stor del behålla sin försäljningsvolym och marknadsandel, men detta skedde på bekostnad av lönsamheten och andra finansiella indikatorer, såsom förklaras i följande skäl.

| (158) | Även om unionsproducenternas genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade något under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin inte uppnå hållbara vinstmarginaler. På grund av prispressen från den turkiska importen kunde unionsindustrin inte ens öka sina försäljningspriser så att de motsvarade den genomsnittliga produktionskostnaden, och den gick därför med förlust under hela skadeundersökningsperioden (med undantag för 2018, då den i stort sett uppnådde break-even). Den turkiska importen utövade därför också ett betydande pristryck som höll ner priserna på unionsproducenternas försäljning under översynsperioden. Andra finansiella indikatorer (kassaflöde och räntabilitet) följde en liknande utveckling som lönsamheten och uppvisade negativa eller låga värden under hela skadeundersökningsperioden. Även om investeringarna ökade under 2017 och 2018 låg de generellt sett på en låg nivå och avsåg efterlevnad. Unionsindustrin hade inte möjlighet att återhämta sig från den skadevållande situationen och gick med förlust under nästan hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(158)

Även om unionsproducenternas genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade något under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin inte uppnå hållbara vinstmarginaler. På grund av prispressen från den turkiska importen kunde unionsindustrin inte ens öka sina försäljningspriser så att de motsvarade den genomsnittliga produktionskostnaden, och den gick därför med förlust under hela skadeundersökningsperioden (med undantag för 2018, då den i stort sett uppnådde break-even). Den turkiska importen utövade därför också ett betydande pristryck som höll ner priserna på unionsproducenternas försäljning under översynsperioden. Andra finansiella indikatorer (kassaflöde och räntabilitet) följde en liknande utveckling som lönsamheten och uppvisade negativa eller låga värden under hela skadeundersökningsperioden. Även om investeringarna ökade under 2017 och 2018 låg de generellt sett på en låg nivå och avsåg efterlevnad. Unionsindustrin hade inte möjlighet att återhämta sig från den skadevållande situationen och gick med förlust under nästan hela skadeundersökningsperioden.

| (159) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada, vilket särskilt framgår av unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(159)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada, vilket särskilt framgår av unionsindustrins ekonomiska situation.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (160) | I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från Turkiet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den subventionerade importen från det berörda landet inte tillskrevs den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(160)

I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från Turkiet vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den subventionerade importen från det berörda landet inte tillskrevs den subventionerade importen.

| (161) | Den turkiska importen av regnbåge förblev trots de gällande antisubventionsåtgärderna betydande, med marknadsandelar över 10 % under hela skadeundersökningsperioden och med låga prisnivåer under översynsperioden. På grund av den betydande prispressen från den turkiska importen kunde unionsindustrin inte höja sina priser i linje med kostnadsökningar, vilket ledde till förluster under nästan hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(161)

Den turkiska importen av regnbåge förblev trots de gällande antisubventionsåtgärderna betydande, med marknadsandelar över 10 % under hela skadeundersökningsperioden och med låga prisnivåer under översynsperioden. På grund av den betydande prispressen från den turkiska importen kunde unionsindustrin inte höja sina priser i linje med kostnadsökningar, vilket ledde till förluster under nästan hela skadeundersökningsperioden.

| (162) | Inga andra faktorer kunde fastställas som kan ha vållat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Den volym som importerades från övriga tredjeländer utom Turkiet (2 188 ton fiskekvivalenter under översynsperioden) utgjorde en marknadsandel på endast 1,4 % under översynsperioden (jämfört med 20 446 ton fiskekvivalenter från Turkiet, motsvararande en marknadsandel på 13,9 %). Under översynsperioden var dessutom det genomsnittliga importpriset från övriga tredjeländer utom Turkiet (3 336 euro/ton fiskekvivalenter) 16 % högre än det genomsnittliga importpriset från Turkiet (2 884 euro/ton fiskekvivalenter). |
| --- | --- |

(162)

Inga andra faktorer kunde fastställas som kan ha vållat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Den volym som importerades från övriga tredjeländer utom Turkiet (2 188 ton fiskekvivalenter under översynsperioden) utgjorde en marknadsandel på endast 1,4 % under översynsperioden (jämfört med 20 446 ton fiskekvivalenter från Turkiet, motsvararande en marknadsandel på 13,9 %). Under översynsperioden var dessutom det genomsnittliga importpriset från övriga tredjeländer utom Turkiet (3 336 euro/ton fiskekvivalenter) 16 % högre än det genomsnittliga importpriset från Turkiet (2 884 euro/ton fiskekvivalenter).

6.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA

6.1   Sannolikhet för fortsatt skada från Turkiet

Sannolikhet för fortsatt skada från Turkiet

| (163) | Mot bakgrund av ovanstående slutsatser, att unionsindustrin lidit väsentlig skada till följd av importen från Turkiet, bedömde kommissionen i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen huruvida det fanns en sannolikhet för fortsatt skada på grund av den subventionerade importen från Turkiet om åtgärderna upphörde. |
| --- | --- |

(163)

Mot bakgrund av ovanstående slutsatser, att unionsindustrin lidit väsentlig skada till följd av importen från Turkiet, bedömde kommissionen i enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen huruvida det fanns en sannolikhet för fortsatt skada på grund av den subventionerade importen från Turkiet om åtgärderna upphörde.

| (164) | I detta hänseende analyserade kommissionen följande faktorer: produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Turkiet, unionsmarknadens attraktionskraft för de turkiska exporterande producenterna, de sannolika prisnivåerna på importen från Turkiet vid avsaknad av antisubventionsåtgärder och deras inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(164)

I detta hänseende analyserade kommissionen följande faktorer: produktionsvolym och outnyttjad kapacitet i Turkiet, unionsmarknadens attraktionskraft för de turkiska exporterande producenterna, de sannolika prisnivåerna på importen från Turkiet vid avsaknad av antisubventionsåtgärder och deras inverkan på unionsindustrin.

6.1.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Turkiet samt unionsmarknadens attraktionskraft

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Turkiet samt unionsmarknadens attraktionskraft

| (165) | Den totala produktionen av regnbåge i Turkiet under översynsperioden var 95 000 ton (40). Av detta exporterades en betydande del, eftersom fiskförbrukningen per capita i Turkiet (cirka 6 kg) är mycket låg jämfört med unionen (cirka 24 kg) (41). |
| --- | --- |

(165)

Den totala produktionen av regnbåge i Turkiet under översynsperioden var 95 000 ton (40). Av detta exporterades en betydande del, eftersom fiskförbrukningen per capita i Turkiet (cirka 6 kg) är mycket låg jämfört med unionen (cirka 24 kg) (41).

40

41

| (166) | Den nuvarande produktionsvolymen i Turkiet återspeglar inte heller den faktiska produktionskapacitet som skulle kunna aktiveras om åtgärderna upphävdes. De exporterande producenter som ingick i urvalet och de exporterande producenter som lämnade ett fullständigt svar på stickprovsformulären vid inledandet uppgav ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjande på 48 % respektive 47 %. Eftersom den totala turkiska produktionen av regnbåge var 95 000 ton under översynsperioden skulle den totala extrapolerade kapaciteten kunna uppgå till mellan 197 000 och 202 000 ton. |
| --- | --- |

(166)

Den nuvarande produktionsvolymen i Turkiet återspeglar inte heller den faktiska produktionskapacitet som skulle kunna aktiveras om åtgärderna upphävdes. De exporterande producenter som ingick i urvalet och de exporterande producenter som lämnade ett fullständigt svar på stickprovsformulären vid inledandet uppgav ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjande på 48 % respektive 47 %. Eftersom den totala turkiska produktionen av regnbåge var 95 000 ton under översynsperioden skulle den totala extrapolerade kapaciteten kunna uppgå till mellan 197 000 och 202 000 ton.

| (167) | På grundval av det redovisade genomsnittliga kapacitetsutnyttjande som rapporterades av de samarbetsvilliga exporterande producenterna varierade den genomsnittliga outnyttjade kapaciteten mellan 101 000 och 102 000 ton. Detta motsvarar nästan 70 % av unionens totala förbrukning. Även om bara en del av denna riktades mot unionsmarknaden skulle det innebära att betydande volymer kunde exporteras och, såsom förklaras i skälen 115–120, till priser som väsentligt underskrider unionsindustrins, vilket skulle ha en betydande negativ inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(167)

På grundval av det redovisade genomsnittliga kapacitetsutnyttjande som rapporterades av de samarbetsvilliga exporterande producenterna varierade den genomsnittliga outnyttjade kapaciteten mellan 101 000 och 102 000 ton. Detta motsvarar nästan 70 % av unionens totala förbrukning. Även om bara en del av denna riktades mot unionsmarknaden skulle det innebära att betydande volymer kunde exporteras och, såsom förklaras i skälen 115–120, till priser som väsentligt underskrider unionsindustrins, vilket skulle ha en betydande negativ inverkan på unionsindustrin.

6.1.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (168) | Unionsmarknaden är attraktiv i fråga om storlek och priser. Den är den överlägset viktigaste exportmarknaden för regnbågsproducenter i Turkiet och står för 55 % av deras totala export av regnbåge. Exporten till unionen är 59 % högre än exporten till Turkiets näst största exportmarknad, Ryssland, som står för 33 % av den turkiska exporten av regnbåge (42). Unionsmarknaden och Ryssland stod för omkring 85 % av all turkisk export av regnbåge. De turkiska importpriserna till unionsmarknaden var något högre än priserna till Ryssland under översynsperioden, vilket gjorde unionsmarknaden något mer lönsam än den ryska marknaden. Bland de tio främsta exportdestinationerna för turkisk regnbåge erbjuder endast två marknader – Vietnam och Japan – priser som är högre än unionens. Dessa två marknader var dock relativt obetydliga och stod för 5 % respektive 2 % av Turkiets export. |
| --- | --- |

(168)

Unionsmarknaden är attraktiv i fråga om storlek och priser. Den är den överlägset viktigaste exportmarknaden för regnbågsproducenter i Turkiet och står för 55 % av deras totala export av regnbåge. Exporten till unionen är 59 % högre än exporten till Turkiets näst största exportmarknad, Ryssland, som står för 33 % av den turkiska exporten av regnbåge (42). Unionsmarknaden och Ryssland stod för omkring 85 % av all turkisk export av regnbåge. De turkiska importpriserna till unionsmarknaden var något högre än priserna till Ryssland under översynsperioden, vilket gjorde unionsmarknaden något mer lönsam än den ryska marknaden. Bland de tio främsta exportdestinationerna för turkisk regnbåge erbjuder endast två marknader – Vietnam och Japan – priser som är högre än unionens. Dessa två marknader var dock relativt obetydliga och stod för 5 % respektive 2 % av Turkiets export.

42

| (169) | Unionsmarknadens attraktionskraft motiveras också av den geografiska närheten. I synnerhet lämpar sig inte regnbåge för långväga och tidskrävande transporter. De turkiska exportörerna har redan väletablerade distributionskanaler i unionen, vilket underlättar exporten till unionen ur ett logistiskt perspektiv. |
| --- | --- |

(169)

Unionsmarknadens attraktionskraft motiveras också av den geografiska närheten. I synnerhet lämpar sig inte regnbåge för långväga och tidskrävande transporter. De turkiska exportörerna har redan väletablerade distributionskanaler i unionen, vilket underlättar exporten till unionen ur ett logistiskt perspektiv.

| (170) | Trots de gällande åtgärderna sålde Turkiet en betydande mängd regnbåge till unionen under skadeundersökningsperioden och hade fortfarande en betydande marknadsandel under översynsperioden (nära 14 %). Denna export såldes till ett pris som, även med utjämningstullar, väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(170)

Trots de gällande åtgärderna sålde Turkiet en betydande mängd regnbåge till unionen under skadeundersökningsperioden och hade fortfarande en betydande marknadsandel under översynsperioden (nära 14 %). Denna export såldes till ett pris som, även med utjämningstullar, väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden.

| (171) | Unionsmarknaden anses därför vara attraktiv för turkiska producenter, och man kan dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Turkiet åtminstone delvis skulle riktas mot unionsmarknaden. I detta sammanhang bör det erinras om att marknadsandelen för den turkiska importen var så stor som 17 % under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, dvs. innan utjämningstullar infördes. |
| --- | --- |

(171)

Unionsmarknaden anses därför vara attraktiv för turkiska producenter, och man kan dra slutsatsen att tillgänglig outnyttjad kapacitet i Turkiet åtminstone delvis skulle riktas mot unionsmarknaden. I detta sammanhang bör det erinras om att marknadsandelen för den turkiska importen var så stor som 17 % under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen, dvs. innan utjämningstullar infördes.

6.1.3   Inverkan av importen från Turkiet på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Inverkan av importen från Turkiet på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (172) | När det gäller den sannolika effekten av en sådan import undersökte kommissionen de sannolika prisnivåerna på importen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. I detta avseende ansåg kommissionen att importprisnivåerna under översynsperioden utan antisubventionstull utgjorde en rimlig och konservativ metod. Den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen konstaterades vara betydande och uppgick till 19,8 %. |
| --- | --- |

(172)

När det gäller den sannolika effekten av en sådan import undersökte kommissionen de sannolika prisnivåerna på importen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. I detta avseende ansåg kommissionen att importprisnivåerna under översynsperioden utan antisubventionstull utgjorde en rimlig och konservativ metod. Den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen konstaterades vara betydande och uppgick till 19,8 %.

| (173) | Även om unionsindustrin lyckades öka de genomsnittliga priserna per enhet under skadeundersökningsperioden utan att förlora marknadsandelar gjordes detta på bekostnad av dess lönsamhet. En sådan strategi kan därför inte anses vara ett alternativ om åtgärderna upphävs, särskilt eftersom prispressen på unionsmarknaden i så fall skulle öka avsevärt. Utan begränsningar av tillträdet till unionsmarknaden kommer den turkiska exporten sannolikt att öka i volym till priser som är ännu lägre än priserna under översynsperioden. Om unionsindustrin ställs inför en sådan prispress med stora volymer kommer den att tvingas sänka sina försäljningspriser för att försöka behålla sin försäljningsvolym. Som en följd kommer lönsamheten, som redan är negativ, sannolikt att försämras ytterligare. Man kan i själva verket se ett samband mellan unionsindustrins lönsamhet och utvecklingen av importvolymerna från Turkiet. När importvolymerna minskade från 2016 till 2018 kunde unionsindustrin förbättra sin lönsamhet, medan lönsamheten minskade under översynsperioden då importvolymerna ökade igen. |
| --- | --- |

(173)

Även om unionsindustrin lyckades öka de genomsnittliga priserna per enhet under skadeundersökningsperioden utan att förlora marknadsandelar gjordes detta på bekostnad av dess lönsamhet. En sådan strategi kan därför inte anses vara ett alternativ om åtgärderna upphävs, särskilt eftersom prispressen på unionsmarknaden i så fall skulle öka avsevärt. Utan begränsningar av tillträdet till unionsmarknaden kommer den turkiska exporten sannolikt att öka i volym till priser som är ännu lägre än priserna under översynsperioden. Om unionsindustrin ställs inför en sådan prispress med stora volymer kommer den att tvingas sänka sina försäljningspriser för att försöka behålla sin försäljningsvolym. Som en följd kommer lönsamheten, som redan är negativ, sannolikt att försämras ytterligare. Man kan i själva verket se ett samband mellan unionsindustrins lönsamhet och utvecklingen av importvolymerna från Turkiet. När importvolymerna minskade från 2016 till 2018 kunde unionsindustrin förbättra sin lönsamhet, medan lönsamheten minskade under översynsperioden då importvolymerna ökade igen.

| (174) | Om unionsindustrin i stället skulle försöka behålla sina försäljningspriser på nuvarande nivåer är det högst sannolikt att de turkiska exporterande producenterna på unionsindustrins bekostnad kommer att öka sin försäljningsvolym och sin marknadsandel till nivåerna före införandet av åtgärder. En sådan situation skulle också ha en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet, eftersom den inte längre skulle kunna täcka sina fasta kostnader. |
| --- | --- |

(174)

Om unionsindustrin i stället skulle försöka behålla sina försäljningspriser på nuvarande nivåer är det högst sannolikt att de turkiska exporterande producenterna på unionsindustrins bekostnad kommer att öka sin försäljningsvolym och sin marknadsandel till nivåerna före införandet av åtgärder. En sådan situation skulle också ha en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet, eftersom den inte längre skulle kunna täcka sina fasta kostnader.

| (175) | Som en följd skulle unionsindustrins lönsamhet och dess allmänna ekonomiska situation påverkas negativt och försämras. Samtidigt skulle unionsindustrin inte kunna göra de investeringar som krävs för att uppfylla miljö- och hälsokrav. |
| --- | --- |

(175)

Som en följd skulle unionsindustrins lönsamhet och dess allmänna ekonomiska situation påverkas negativt och försämras. Samtidigt skulle unionsindustrin inte kunna göra de investeringar som krävs för att uppfylla miljö- och hälsokrav.

| (176) | Med tanke på den skadevållande situation som unionsindustrin för närvarande befinner sig i skulle det ha en förödande effekt om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(176)

Med tanke på den skadevållande situation som unionsindustrin för närvarande befinner sig i skulle det ha en förödande effekt om åtgärderna upphörde att gälla.

6.1.4   Slutsats

Slutsats

| (177) | Mot bakgrund av ovanstående slutsatser, nämligen den omfattande outnyttjade kapaciteten i Turkiet, unionsmarknadens attraktionskraft, prisnivån på importen från Turkiet och dess sannolika inverkan på unionsindustrin, drog kommissionen slutsatsen att det finns en sannolikhet för fortsatt skada om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(177)

Mot bakgrund av ovanstående slutsatser, nämligen den omfattande outnyttjade kapaciteten i Turkiet, unionsmarknadens attraktionskraft, prisnivån på importen från Turkiet och dess sannolika inverkan på unionsindustrin, drog kommissionen slutsatsen att det finns en sannolikhet för fortsatt skada om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (178) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(178)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (179) | Undersökningen har visat att unionsindustrin befann sig i en skadevållande situation och att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till ökad illojal konkurrens från subventionerad import från Turkiet. |
| --- | --- |

(179)

Undersökningen har visat att unionsindustrin befann sig i en skadevållande situation och att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till ökad illojal konkurrens från subventionerad import från Turkiet.

| (180) | Kommissionen drog därför slutsatsen att bibehållande av utjämningsåtgärderna låg i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen drog därför slutsatsen att bibehållande av utjämningsåtgärderna låg i unionsindustrins intresse.

7.2   Användares och icke-närstående importörers intresse

Användares och icke-närstående importörers intresse

| (181) | Ingen av de icke-närstående importörerna eller användarna besvarade frågeformuläret i denna översyn. |
| --- | --- |

(181)

Ingen av de icke-närstående importörerna eller användarna besvarade frågeformuläret i denna översyn.

| (182) | Eftersom det inte finns några bevis för att de gällande åtgärderna väsentligt påverkade importörer eller användare, dras slutsatsen att fortsatta åtgärder inte kommer att påverka dem i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(182)

Eftersom det inte finns några bevis för att de gällande åtgärderna väsentligt påverkade importörer eller användare, dras slutsatsen att fortsatta åtgärder inte kommer att påverka dem i någon större utsträckning.

7.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (183) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de befintliga åtgärderna beträffande import av regnbåge med ursprung i Turkiet. |
| --- | --- |

(183)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de befintliga åtgärderna beträffande import av regnbåge med ursprung i Turkiet.

8.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (184) | På grundval av kommissionens slutsatser om sannolikheten för fortsatt subventionering, om sannolikheten för fortsatt skada och om unionens intresse bör antisubventionsåtgärderna beträffande import av regnbåge med ursprung i Turkiet bibehållas. |
| --- | --- |

(184)

På grundval av kommissionens slutsatser om sannolikheten för fortsatt subventionering, om sannolikheten för fortsatt skada och om unionens intresse bör antisubventionsåtgärderna beträffande import av regnbåge med ursprung i Turkiet bibehållas.

| (185) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning är uteslutande tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Turkiet som producerats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den berörda produkten som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte vara föremål för någon av de individuella utjämningstullsatserna. |
| --- | --- |

(185)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning är uteslutande tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Turkiet som producerats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den berörda produkten som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte vara föremål för någon av de individuella utjämningstullsatserna.

| (186) | Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information som gör det möjligt att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det kommer namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(186)

Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information som gör det möjligt att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det kommer namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

| (187) | När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (43) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad |
| --- | --- |

(187)

När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (43) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad

43

Europeiska unionens officiella tidning

| (188) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(188)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningstull införs på import av regnbåge (Oncorhynchus mykiss):

| — | levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller |
| --- | --- |

—

levande, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller

| — | färsk, kyld, fryst och/eller rökt: |
| --- | --- |

—

färsk, kyld, fryst och/eller rökt:

| — | i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller |
| --- | --- |

—

i form av hel fisk (med huvud), med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1,2 kg per styck, eller

| — | utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller |
| --- | --- |

—

utan huvud, med eller utan gälar, rensad eller orensad, med en vikt på högst 1 kg per styck, eller

| — | i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (Taric-nummer 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 och 0305430011) och med ursprung i Turkiet. |
| --- | --- |

—

i form av filéer med en vikt på högst 400 g per styck, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 och ex 0305 43 00 (Taric-nummer 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 och 0305430011) och med ursprung i Turkiet.

2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Företag | Utjämningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ | 1,5 % | B965 |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti |

Företag

Utjämningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

1,5 %

B965

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti

| — | Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ |
| --- | --- |

—

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

| — | Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti |
| --- | --- |

—

Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti

| — | Hakan Komandit Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Şirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti

6,9 %

B964

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

6,7 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

8,0 %

B967

Företag förtecknade i bilagan

7,6 %

Alla övriga företag

9,5 %

B999

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/309 av den 26 februari 2015 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 56, 27.2.2015, s. 12).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/823 av den 4 juni 2018 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet (EUT L 139, 5.6.2018, s. 14).

3

(4)  Skäl 49 i genomförandeförordning (EU) 2018/823.

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/658 av den 15 maj 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/309 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet till följd av en interimsöversyn i enlighet med artikel 19.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 155, 18.5.2020, s. 3).

5

(6)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antisubventionsåtgärder kommer att löpa ut (EUT C 209, 20.6.2019, s. 34.).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

7

(8)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetens utgång av de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av viss regnbåge med ursprung i Republiken Turkiet (EUT C 64, 27.2.2020, s. 22).

8

(9)  Den 31 januari 2020 utträdde Förenade kungariket ur unionen. Unionen och Förenade kungariket hade gemensamt kommit överens om en övergångsperiod under vilken Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten till och med den 31 december 2020. Förenade kungariket är inte längre en medlemsstat i unionen och behandlas därför som ett tredjeland i de sifferuppgifter, resultat och slutsatser som anges denna förordning.

9

(10)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

10

(11)  Presidentdekret 2019/1691 om jordbrukssubventionerna 2019, daterat den 23 oktober 2019 (genomfört retroaktivt från och med den 1 januari 2019), offentliggjort i Turkiets officiella tidning nr 30928/24.10.2019.

11

(12)  Kommuniké 2019/56, offentliggjord i Turkiets officiella kungörelseorgan nr 30956/22.11.2019.

12

(13)  Presidentdekret 2020/3190 om jordbruksstödet 2019, daterat den 5 november 2020.

13

(14)  Kommuniké 2020/39, offentliggjord i Turkiets officiella kungörelseorgan nr 31321/1.12.2020.

14

(15)  Skälen 61–62 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 av den 29 oktober 2014 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 319, 6.11.2014, s. 1).

15

(16)  Skälen 61–62 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 av den 29 oktober 2014 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 319, 6.11.2014, s. 1).

16

(17)  Skäl 67 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/658 av den 15 maj 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/309 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet till följd av en interimsöversyn i enlighet med artikel 19.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 155, 18.5.2020, s. 3).

17

(18)  Skälen 40–43 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/658 av den 15 maj 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/309 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet till följd av en interimsöversyn i enlighet med artikel 19.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 155, 18.5.2020, s. 3).

18

(19)  Vid produktion i slutna produktionssystem är den odlade fisken åtskild från den omgivande miljön, vilket möjliggör kontroll av den fisk som förs in och ut så att skador på ekosystem och vilda fiskbestånd elimineras.

19

(20)  Skäl 91 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 av den 29 oktober 2014 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 319, 6.11.2014, s. 1).

20

(21)  Offentliggjord i Turkiets officiella kungörelseorgan nr 29286 den 5 mars 2015.

21

(22)  Offentliggjort den 19 juni 2012 i Turkiets officiella kungörelseorgan nr 28328.

22

(23)  Offentliggjord den 20 juni 2012 i Turkiets officiella kungörelseorgan nr 28329.

23

(24)  Vattenbruksproduktion anges uttryckligen i bilaga 2/A till dekret nr 2012/3305 som en av de sektorer som kan omfattas av incitament såsom momsbefrielse, tullfrihet, skattenedsättning, investeringsbidrag, stöd för sociala avgifter (arbetsgivardelen), marktilldelning, räntestöd, inkomstskattestöd och stöd för sociala avgifter (arbetstagardelen).

24

(25)  Skälen 45–48 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 av den 29 oktober 2014 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 319, 6.11.2014, s. 1).

25

(26)  Punkt 103 i GMS synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter

26

(27)  Artiklarna 12 och 13 i Turkiets officiella kungörelseorgan nr 25852 av den 21 juni 2005.

27

(28)  Turkiets officiella kungörelseorgan nr 30608 av den 27 november 2018.

28

(29)  Skälen 88–89 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 av den 29 oktober 2014 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 319, 6.11.2014, s. 1).

29

(30)  Offentliggjort i Turkiets officiella kungörelseorgan den 15 juni 2010.

30

(31)  Offentliggjord den 31 mars 1987 i Turkiets officiella kungörelseorgan nr 19417 (bis).

31

(32)  Utfärdat av Turkiets centralbank den 20 juli 2018.

32

(33)  Offentliggjord den 23 februari 2013 i Turkiets officiella kungörelseorgan nr 28568.

33

(34)  Utfärdade den 20 juli 2018 av centralbankens generaldirektorat för bank- och finansinstitut och generaldirektorat för lagstiftning om utländsk valuta.

34

(35)  Skälen 75–78 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1195/2014 av den 29 oktober 2014 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av viss regnbåge med ursprung i Turkiet (EUT L 319, 6.11.2014, s. 1).

35

(36)  Ränta för kommersiella lån i turkiska lira (exklusive checkkonton för företag och företagskreditkort) för lån som erhållits i turkiska lira och ränta för kommersiella lån i euro för lån som mottagits i euro.

36

(37)  
  European Aquaquaculture Production Report 2014–2019, Feaps sekretariat, september 2020. Rapport om den europeiska vattenbruksproduktionen 2014–2019, utarbetad av federationen för europeiska vattenbruksproducenter (Federation of European Aquaculture Producers, Feap). Allmänt tillgänglig på adressen http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf

37

European Aquaquaculture Production Report 2014–2019

(38)  
  European Aquaculture Production Report 2014–2019, utarbetad av sekretariatet för federationen för europeiska vattenbruksproducenter (Federation of European Aquaculture Producers, Feap) (september 2019). Rapporten finns tillgänglig på följande adress: http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf

38

European Aquaculture Production Report 2014–2019

(39)  Produktionskapaciteten baseras på det genomsnittliga kapacitetsutnyttjande som rapporterades av i urvalet ingående unionsproducenterna i deras svar på frågeformuläret, omräknat till fiskekvivalenter, tillämpat på den totala produktionen i unionen under översynsperioden enligt Feaps produktionsrapport (http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf).

39

(40)  
  European Aquaculture Production Report 2014–2019, utarbetad av federationen för europeiska vattenbruksproducenter (Federation of European Aquaculture Producers, Feap). Allmänt tillgänglig på adressen http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf

40

European Aquaculture Production Report 2014–2019

(41)  EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter, The EU Fish Market, 2018 edition, s. 23; Euronews-artikel om vattenbruk i Turkiet (tillgänglig på https://tr.euronews.com/2018/08/31/balik-tuketmeyen-turkiye-avrupanin-8-inci-buyuk-deniz-urunleri-ureticisi).

41

The EU Fish Market, 2018 edition

(42)  
  Källa: databasen Global Trade Atlas: https://www.worldtradestatistics.com/gta/

42

Källa

(43)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

43

---

BILAGA

Samarbetsvilliga turkiska exporterande producenter som inte ingår i urvalet och som inte beviljats individuell undersökning i den ursprungliga undersökningen:

| Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Lezita Balik A.Ş. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ş. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ş. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ş. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti. | B979 |
| Ipaş Su Ürünleri A.Ş. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti. | B984 |
| Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd. Şti. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ş. | B988 |
| Yaşar Dış Tic. A.Ş. | B989 |

Namn

Taric-tilläggsnummer

Lezita Balik A.Ş.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ş.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ş.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ş.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

B979

Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

B984

Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

B987

Ugurlu Balık A.Ş.

B988

Yaşar Dış Tic. A.Ş.

B989

---

| 25.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/824

av den 21 maj 2021

om ändring av genomförandeförordningarna (EU) nr 540/2011 och (EU) nr 820/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet terbutylazin

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 21.3 andra alternativet och artikel 78.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 (2) godkänns det verksamma ämnet terbutylazin och tas upp i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 (2) godkänns det verksamma ämnet terbutylazin och tas upp i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (3).

| (2) | I genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 föreskrivs också att det ska lämnas ytterligare bekräftande uppgifter om specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt inklusive uppgifter om föroreningarnas betydelse, likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i toxicitetsstudier samt en bedömning av grundvattenexponeringen för de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6. |
| --- | --- |

(2)

I genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 föreskrivs också att det ska lämnas ytterligare bekräftande uppgifter om specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt inklusive uppgifter om föroreningarnas betydelse, likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i toxicitetsstudier samt en bedömning av grundvattenexponeringen för de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6.

| (3) | Dessutom ska sökanden enligt genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 inkomma med bekräftande uppgifter om betydelsen av metaboliterna MT1, MT13, MT14 och av de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6 med avseende på cancer, om terbutylazin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (4) klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer”. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom ska sökanden enligt genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 inkomma med bekräftande uppgifter om betydelsen av metaboliterna MT1, MT13, MT14 och av de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6 med avseende på cancer, om terbutylazin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (4) klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer”.

| (4) | Sökanden inkom med kompletterande information inom de frister som anges i genomförandeförordning (EU) nr 820/2011. När det gäller betydelsen av de angivna metaboliterna av terbutylazin om terbutylazin i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 klassificerades som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer” antog Europeiska kemikaliemyndighetens riskbedömningskommitté den 5 juni 2015 ett yttrande (5) som bekräftar att terbutylazin inte ska klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer”, vilket gör att de bekräftande uppgifterna inte behövs. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden inkom med kompletterande information inom de frister som anges i genomförandeförordning (EU) nr 820/2011. När det gäller betydelsen av de angivna metaboliterna av terbutylazin om terbutylazin i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 klassificerades som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer” antog Europeiska kemikaliemyndighetens riskbedömningskommitté den 5 juni 2015 ett yttrande (5) som bekräftar att terbutylazin inte ska klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer”, vilket gör att de bekräftande uppgifterna inte behövs.

| (5) | Den rapporterande medlemsstaten Förenade kungariket bedömde den kompletterande information som sökanden hade lämnat in, och lämnade sin bedömning i form av ett addendum till utkastet till bedömningsrapport till övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) den 6 augusti 2015. |
| --- | --- |

(5)

Den rapporterande medlemsstaten Förenade kungariket bedömde den kompletterande information som sökanden hade lämnat in, och lämnade sin bedömning i form av ett addendum till utkastet till bedömningsrapport till övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) den 6 augusti 2015.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten samrådde med övriga medlemsstater, sökanden och livsmedelsmyndigheten och bad dem lämna kommentarer till addendumet till utkastet till bedömningsrapport. Den 20 januari 2016 (6) offentliggjorde livsmedelsmyndigheten en teknisk rapport som sammanfattar resultaten av detta samråd om terbutylazin. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten samrådde med övriga medlemsstater, sökanden och livsmedelsmyndigheten och bad dem lämna kommentarer till addendumet till utkastet till bedömningsrapport. Den 20 januari 2016 (6) offentliggjorde livsmedelsmyndigheten en teknisk rapport som sammanfattar resultaten av detta samråd om terbutylazin.

| (7) | Med beaktande av den rapporterande medlemsstatens bedömning och den tekniska rapporten anser kommissionen att kravet på att inkomma med bekräftande uppgifter om specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt inklusive uppgifter om föroreningarnas betydelse, likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i toxicitetsstudier kan anses vara uppfyllt, förutsatt att de nuvarande gränsvärdena sänks för de relevanta föroreningarna propazin och simazin i den tekniska produkt som tillverkats. |
| --- | --- |

(7)

Med beaktande av den rapporterande medlemsstatens bedömning och den tekniska rapporten anser kommissionen att kravet på att inkomma med bekräftande uppgifter om specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt inklusive uppgifter om föroreningarnas betydelse, likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i toxicitetsstudier kan anses vara uppfyllt, förutsatt att de nuvarande gränsvärdena sänks för de relevanta föroreningarna propazin och simazin i den tekniska produkt som tillverkats.

| (8) | Kommissionen samrådde även med livsmedelsmyndigheten om grundvattnets exponering för metaboliter av terbutylazin. Livsmedelsmyndigheten offentliggjorde sina uppdaterade slutsatser om bedömningen av den kompletterande informationen den 29 juni 2017 (7) och den 19 september 2019 (8). Livsmedelsmyndigheten konstaterade en risk för spädbarn och småbarn under vissa användningsförhållanden på grund av exponering för metaboliter av terbutylazin genom livsmedel och dricksvatten, enligt den kompletterande information som sökanden lämnat och som baseras på en användning av 850 g/ha terbutylazin varje år på samma fält. Om terbutylazin används varje år vid en högsta halt på 850 g/ha förväntas två metaboliter av terbutylazin, LM3 och LM6, överskrida 0,75 μg/l i grundvatten i alla scenarier, vilket innebär att det behövs en bedömning av risken för konsumenterna; en sådan har dock inte har kunnat göras eftersom det inte går att fastställa några hälsobaserade referensvärden på grundval av de tillgängliga uppgifterna. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen samrådde även med livsmedelsmyndigheten om grundvattnets exponering för metaboliter av terbutylazin. Livsmedelsmyndigheten offentliggjorde sina uppdaterade slutsatser om bedömningen av den kompletterande informationen den 29 juni 2017 (7) och den 19 september 2019 (8). Livsmedelsmyndigheten konstaterade en risk för spädbarn och småbarn under vissa användningsförhållanden på grund av exponering för metaboliter av terbutylazin genom livsmedel och dricksvatten, enligt den kompletterande information som sökanden lämnat och som baseras på en användning av 850 g/ha terbutylazin varje år på samma fält. Om terbutylazin används varje år vid en högsta halt på 850 g/ha förväntas två metaboliter av terbutylazin, LM3 och LM6, överskrida 0,75 μg/l i grundvatten i alla scenarier, vilket innebär att det behövs en bedömning av risken för konsumenterna; en sådan har dock inte har kunnat göras eftersom det inte går att fastställa några hälsobaserade referensvärden på grundval av de tillgängliga uppgifterna.

| (9) | Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, addendumet till utkastet till bedömningsrapport och livsmedelsmyndighetens slutsatser i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och en rapport färdigställdes den 24 mars 2021 i form av en uppdaterad granskningsrapport om terbutylazin. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, addendumet till utkastet till bedömningsrapport och livsmedelsmyndighetens slutsatser i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, och en rapport färdigställdes den 24 mars 2021 i form av en uppdaterad granskningsrapport om terbutylazin.

| (10) | Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på den uppdaterade granskningsrapporten. |
| --- | --- |

(10)

Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på den uppdaterade granskningsrapporten.

| (11) | Kommissionen konstaterar att den kompletterande information som sökanden lämnat inte är tillräcklig för att utesluta en risk för konsumenterna på grund av exponering för metaboliter av terbutylazin om ämnet används varje år på samma fält med högst 850 g/ha. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen konstaterar att den kompletterande information som sökanden lämnat inte är tillräcklig för att utesluta en risk för konsumenterna på grund av exponering för metaboliter av terbutylazin om ämnet används varje år på samma fält med högst 850 g/ha.

| (12) | Därför är det nödvändigt och lämpligt att begränsa godkännandet av terbutylazin så att det bara får användas vart tredje år på samma fält med högst 850 g/ha. Det är också nödvändigt att ändra gränsvärdena för de relevanta föroreningarna propazin och simazin i den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt. |
| --- | --- |

(12)

Därför är det nödvändigt och lämpligt att begränsa godkännandet av terbutylazin så att det bara får användas vart tredje år på samma fält med högst 850 g/ha. Det är också nödvändigt att ändra gränsvärdena för de relevanta föroreningarna propazin och simazin i den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt.

| (13) | Genomförandeförordningarna (EU) nr 820/2011 och (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Genomförandeförordningarna (EU) nr 820/2011 och (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | Medlemsstaterna bör medges tid för att återkalla eller ändra godkännanden för de växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin och som inte är förenliga med de begränsade villkoren för godkännande. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör medges tid för att återkalla eller ändra godkännanden för de växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin och som inte är förenliga med de begränsade villkoren för godkännande.

| (15) | Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin bör löpa ut senast 12 månader efter att den här förordningen har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(15)

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 för växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin bör löpa ut senast 12 månader efter att den här förordningen har trätt i kraft.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 820/2011

Bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Övergångsbestämmelser

Medlemsstaterna ska vid behov återkalla eller ändra godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin som verksamt ämne senast den 14 december 2021.

Artikel 4

Anståndsperiod

Eventuella anståndsperioder som medlemsstaterna beviljar i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska vara så kortvariga som möjligt och löpa ut senast den 14 juni 2022.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 maj 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 av den 16 augusti 2011 om godkännande av det verksamma ämnet terbutylazin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 och kommissionens beslut 2008/934/EG (EUT L 209, 17.8.2011, s. 18).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

4

(5)  
  Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of Terbuthylazine (ISO);
  N-tert-butyl-6-chloro-N’-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine, EC Number:
  227-637-9, CAS Number:
  5915-41-3, CLH-O-0000001412-86–66/F.

5

Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of Terbuthylazine (ISO);

N-tert-butyl-6-chloro-N’-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine, EC Number:

227-637-9, CAS Number:

5915-41-3

(6)  
  ”Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for terbuthylazine in light of confirmatory data”, EFSA supporting publication, EN-919, 2016 [54 s].

6

EFSA supporting publication

(7)  
  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted”, EFSA Journal, vol. 15(2017):6, artikelnr 4868 [20 s.] (https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4868).

7

EFSA Journal

(8)  
  ”Conclusion on the updated peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted”, EFSA Journal, vol. 17(2019):9, artikelnr 5817 [21 s.] (https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5817).

8

EFSA Journal

---

BILAGA I

Bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 ska ersättas med följande:

”BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbutylazin
  CAS-nr 5915-41-3
  CIPAC-nr 234 | N2-tert-butyl-6-kloro-N4-etyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  Följande föroreningar är av toxikologisk betydelse och får inte överstiga följande halter i den tekniska produkten:






  — | Propazin: högst 9 g/kg |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Terbutylazin

CAS-nr 5915-41-3

CIPAC-nr 234

N2-tert-butyl-6-kloro-N4-etyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

Följande föroreningar är av toxikologisk betydelse och får inte överstiga följande halter i den tekniska produkten:

—

Propazin: högst 9 g/kg

| — | Atrazin: högst 1 g/kg |
| --- | --- |

—

Atrazin: högst 1 g/kg

| — | Simazin: högst 9 g/kg |
| --- | --- |

—

Simazin: högst 9 g/kg

1 januari 2012

31 december 2024

DEL A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

Användningen ska begränsas till en gång vart tredje år på samma fält med en dos på högst 850 g terbutylazin per hektar.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om terbutylazin från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 17 juni 2011 som uppdaterats den 24 mars 2021 av ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

| — | Bedömningen av risken för konsumenterna på grund av exponering för metaboliter av terbutylazin. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av risken för konsumenterna på grund av exponering för metaboliter av terbutylazin.

| — | Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. |
| --- | --- |

—

Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden.

| — | Risken för däggdjur och daggmaskar. |
| --- | --- |

—

Risken för däggdjur och daggmaskar.

Villkoren för användning ska omfatta riskreducerande åtgärder och skyldighet att vid behov genomföra övervakningsprogram för att kontrollera eventuell grundvattenförorening i känsliga områden.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.”

1

---

BILAGA II

I del B i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska post 16 om terbutylazin ersättas med följande post:

| Nummer | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”16 | Terbutylazin
  CAS-nr 5915-41-3
  CIPAC-nr 234 | N2-tert-butyl-6-kloro-N4-etyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  Följande föroreningar är av toxikologisk betydelse och får inte överstiga följande halter i den tekniska produkten:






  — | Propazin: högst 9 g/kg |

Nummer

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”16

Terbutylazin

CAS-nr 5915-41-3

CIPAC-nr 234

N2-tert-butyl-6-kloro-N4-etyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

Följande föroreningar är av toxikologisk betydelse och får inte överstiga följande halter i den tekniska produkten:

—

Propazin: högst 9 g/kg

| — | Atrazin: högst 1 g/kg |
| --- | --- |

—

Atrazin: högst 1 g/kg

| — | Simazin: högst 9 g/kg |
| --- | --- |

—

Simazin: högst 9 g/kg

1 januari 2012

31 december 2024

DEL A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

Användningen ska begränsas till en gång vart tredje år på samma fält med en dos på högst 850 g terbutylazin per hektar.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om terbutylazin från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 17 juni 2011 som uppdaterats den 24 mars 2021 av ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

| — | Bedömningen av risken för konsumenterna på grund av exponering för metaboliter av terbutylazin. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av risken för konsumenterna på grund av exponering för metaboliter av terbutylazin.

| — | Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. |
| --- | --- |

—

Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden.

| — | Risken för däggdjur och daggmaskar. |
| --- | --- |

—

Risken för däggdjur och daggmaskar.

Villkoren för användning ska omfatta riskreducerande åtgärder och skyldighet att vid behov genomföra övervakningsprogram för att kontrollera eventuell grundvattenförorening i känsliga områden.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

1

---

BESLUT

| 25.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/40

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/825

av den 20 maj 2021

om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 240.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut (EU) 2020/430 (1) infördes ett undantag på en månad från artikel 12.1 första stycket i rådets arbetsordning (2) vad gäller beslut om tillämpning av det vanliga skriftliga förfarandet om besluten fattas av Ständiga representanternas kommitté (Coreper). Det undantaget gällde till och med den 23 april 2020. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut (EU) 2020/430 (1) infördes ett undantag på en månad från artikel 12.1 första stycket i rådets arbetsordning (2) vad gäller beslut om tillämpning av det vanliga skriftliga förfarandet om besluten fattas av Ständiga representanternas kommitté (Coreper). Det undantaget gällde till och med den 23 april 2020.

| (2) | I beslut (EU) 2020/430 föreskrivs att rådet får förnya det beslutet om det är motiverat på grund av fortsatta exceptionella omständigheter. Den 21 april 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/556 (3) det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 med ytterligare en period på en månad, närmare bestämt till och med den 23 maj 2020. Den 20 maj 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/702 (4) det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 till och med den 10 juli 2020. Den 3 juli 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/970 (5) det undantaget till och med den 10 september 2020. Den 4 september 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/1253 (6) det undantaget till och med den 10 november 2020. Den 6 november 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/1659 (7) det undantaget till och med den 15 januari 2021. Den 12 januari 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/26 (8) det undantaget till och med den 19 mars 2021. Den 12 mars 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/454 (9) det undantaget till och med den 21 maj 2021. |
| --- | --- |

(2)

I beslut (EU) 2020/430 föreskrivs att rådet får förnya det beslutet om det är motiverat på grund av fortsatta exceptionella omständigheter. Den 21 april 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/556 (3) det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 med ytterligare en period på en månad, närmare bestämt till och med den 23 maj 2020. Den 20 maj 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/702 (4) det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 till och med den 10 juli 2020. Den 3 juli 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/970 (5) det undantaget till och med den 10 september 2020. Den 4 september 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/1253 (6) det undantaget till och med den 10 november 2020. Den 6 november 2020 förlängde rådet genom beslut (EU) 2020/1659 (7) det undantaget till och med den 15 januari 2021. Den 12 januari 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/26 (8) det undantaget till och med den 19 mars 2021. Den 12 mars 2021 förlängde rådet genom beslut (EU) 2021/454 (9) det undantaget till och med den 21 maj 2021.

| (3) | Mot bakgrund av att de exceptionella omständigheter som orsakats av covid-19-pandemin fortsätter och att ett antal extraordinära förebyggande åtgärder och åtgärder för att förhindra spridning fortsatt tillämpas av medlemsstaterna är det nödvändigt att förlänga det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430, förlängt genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26 och (EU) 2021/454, med ytterligare en begränsad period till och med den 16 juli 2021. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av att de exceptionella omständigheter som orsakats av covid-19-pandemin fortsätter och att ett antal extraordinära förebyggande åtgärder och åtgärder för att förhindra spridning fortsatt tillämpas av medlemsstaterna är det nödvändigt att förlänga det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430, förlängt genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253, (EU) 2020/1659, (EU) 2021/26 och (EU) 2021/454, med ytterligare en begränsad period till och med den 16 juli 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det undantag som föreskrivs i artikel 1 i beslut (EU) 2020/430 förlängs härmed ytterligare till och med den 16 juli 2021.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 20 maj 2021.

På rådets vägnar

Ordförande

A. SANTOS SILVA

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2020/430 av den 23 mars 2020 om ett tillfälligt undantag från rådets arbetsordning mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 88 I, 24.3.2020, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2020/556 av den 21 april 2020 om förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 128 I, 23.4.2020, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2020/702 av den 20 maj 2020 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom beslut (EU) 2020/556 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 165, 27.5.2020, s. 38).

4

(5)  Rådets beslut (EU) 2020/970 av den 3 juli 2020 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom besluten (EU) 2020/556 och (EU) 2020/702 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 216, 7.7.2020, s. 1).

5

(6)  Rådets beslut (EU) 2020/1253 av den 4 september 2020 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702 och (EU) 2020/970 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 294, 8.9.2020, s. 1).

6

(7)  Rådets beslut (EU) 2020/1659 av den 6 november 2020 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970 och (EU) 2020/1253 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 376, 10.11.2020, s. 3).

7

(8)  Rådets beslut (EU) 2021/26 av den 12 januari 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 och förlängdes genom besluten (EU) 2020/556, (EU) 2020/702, (EU) 2020/970, (EU) 2020/1253 och (EU) 2020/1659 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 11, 14.1.2021, s. 19).

8

(9)  Rådets beslut (EU) 2021/454 av den 12 mars 2021 om ytterligare förlängning av det tillfälliga undantag från rådets arbetsordning som infördes genom beslut (EU) 2020/430 mot bakgrund av de reseproblem som orsakas av covid-19-pandemin i unionen (EUT L 89, 16.3.2021, s. 15).

9

---