# Az Európai Unió L 188/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 188 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. május 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 188

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. május 28.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/847 rendelete (2021. május 20.) az adóügyi együttműködést szolgáló Fiscalis program létrehozásáról és az 1286/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/847 rendelete (2021. május 20.) az adóügyi együttműködést szolgáló Fiscalis program létrehozásáról és az 1286/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/848 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról | 18 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/849 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. március 11.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. melléklete 3. részének a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 27 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/850 rendelete (2021. május 26.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról és helyesbítéséről, valamint III., IV. és VI. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 44 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/851 végrehajtási rendelete (2021. május 26.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 52 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/852 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) a 32/2000/EK tanácsi rendeletnek és a 847/2006/EK bizottsági rendeletnek az Egyesült Királyságból származó termékek behozatalának a vámkontingensekből való kizárása tekintetében történő módosításáról | 54 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/853 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) a Streptomyces K61 törzse hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 56 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/854 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 61 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2021/855 határozata (2021. május 27.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról | 90 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/856 végrehajtási határozata (2021. május 25.) az Európai Ügyészség nyomozati és vádhatósági feladatai ellátásának kezdőnapja megállapításáról | 100 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/857 határozata (2021. május 27.) az (EU, Euratom) 2021/625 határozatnak bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Unió elsődleges kereskedői hálózatában való tagságra jogosultak közé való felvétele tekintetében történő módosításáról | 103 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/858 végrehajtási határozata (2021. május 27.) az (EU) 2017/253 végrehajtási határozatnak a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek által kiváltott riasztások és az utaslokalizáló űrlapokon azonosított utasok kontaktkövetése tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 106 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2021/848 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról

18

*

A Bizottság (EU) 2021/849 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. március 11.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. melléklete 3. részének a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

27

*

A Bizottság (EU) 2021/850 rendelete (2021. május 26.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról és helyesbítéséről, valamint III., IV. és VI. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

44

*

A Bizottság (EU) 2021/851 végrehajtási rendelete (2021. május 26.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

52

*

A Bizottság (EU) 2021/852 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) a 32/2000/EK tanácsi rendeletnek és a 847/2006/EK bizottsági rendeletnek az Egyesült Királyságból származó termékek behozatalának a vámkontingensekből való kizárása tekintetében történő módosításáról

54

*

A Bizottság (EU) 2021/853 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) a Streptomyces K61 törzse hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

Streptomyces

1

56

*

A Bizottság (EU) 2021/854 végrehajtási rendelete (2021. május 27.) az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

61

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2021/855 határozata (2021. május 27.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról

90

*

A Bizottság (EU) 2021/856 végrehajtási határozata (2021. május 25.) az Európai Ügyészség nyomozati és vádhatósági feladatai ellátásának kezdőnapja megállapításáról

100

*

A Bizottság (EU) 2021/857 határozata (2021. május 27.) az (EU, Euratom) 2021/625 határozatnak bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Unió elsődleges kereskedői hálózatában való tagságra jogosultak közé való felvétele tekintetében történő módosításáról

103

*

A Bizottság (EU) 2021/858 végrehajtási határozata (2021. május 27.) az (EU) 2017/253 végrehajtási határozatnak a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek által kiváltott riasztások és az utaslokalizáló űrlapokon azonosított utasok kontaktkövetése tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/847 RENDELETE

(2021. május 20.)

az adóügyi együttműködést szolgáló „Fiscalis” program létrehozásáról és az 1286/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 114. és 197. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az 1286/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott, a Bizottság által a tagállamokkal és a társult országokkal együttműködésben végrehajtott Fiscalis 2020 program és annak elődprogramjai jelentősen hozzájárultak az Unión belül az adóhatóságok közötti együttműködés megkönnyítéséhez és megerősítéséhez. Az említett programok hozzáadott értékét – többek között a tagállamok és az adózók pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelmét illetően – a részt vevő országok adóhatóságai elismerték. A következő évtizedben várható problémák csak úgy kezelhetők, ha a tagállamok a közigazgatási területük határain túlra is kitekintenek, és szorosan együttműködnek partnereikkel. |
| --- | --- |

(1)

Az 1286/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott, a Bizottság által a tagállamokkal és a társult országokkal együttműködésben végrehajtott Fiscalis 2020 program és annak elődprogramjai jelentősen hozzájárultak az Unión belül az adóhatóságok közötti együttműködés megkönnyítéséhez és megerősítéséhez. Az említett programok hozzáadott értékét – többek között a tagállamok és az adózók pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelmét illetően – a részt vevő országok adóhatóságai elismerték. A következő évtizedben várható problémák csak úgy kezelhetők, ha a tagállamok a közigazgatási területük határain túlra is kitekintenek, és szorosan együttműködnek partnereikkel.

| (2) | A Fiscalis 2020 program uniós keretet kínál a tagállamoknak együttműködési tevékenységek továbbfejlesztésére. Ez a keret költséghatékonyabb, mint ha minden tagállam két- vagy többoldalú alapon külön-külön hozna létre együttműködési kereteket. Ezért a Fiscalis 2020 program folytatását egy ugyanezen területre vonatkozó új program, a Fiscalis program (a továbbiakban: a program) létrehozásával kell biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

A Fiscalis 2020 program uniós keretet kínál a tagállamoknak együttműködési tevékenységek továbbfejlesztésére. Ez a keret költséghatékonyabb, mint ha minden tagállam két- vagy többoldalú alapon külön-külön hozna létre együttműködési kereteket. Ezért a Fiscalis 2020 program folytatását egy ugyanezen területre vonatkozó új program, a Fiscalis program (a továbbiakban: a program) létrehozásával kell biztosítani.

| (3) | Azzal, hogy a program a belső piacot támogató, az Unió versenyképességét javító, valamint az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeit védő intézkedési keretet biztosít, várhatóan hozzájárul az adópolitikának és az adózással kapcsolatos uniós jog végrehajtásának a támogatásához; az adócsalásnak, az adókijátszásnak, az agresszív adótervezésnek és az adóztatás kettős elmaradásának a megelőzéséhez és az ellenük folytatott küzdelemhez; a határokon átnyúló ügyletekben a polgárokra és a vállalkozásokra háruló szükségtelen adminisztratív terhek megelőzéséhez és csökkentéséhez; a méltányosabb és hatékonyabb adórendszerek támogatásához; a belső piacban rejlő lehetőségek teljes kiaknázásához és az Unión belüli tisztességes verseny előmozdításához; annak támogatásához, hogy a nemzetközi fórumokon közös uniós megközelítés érvényesüljön, továbbá az adóhatóságok közigazgatási kapacitásépítésének többek között a jelentéstételi és ellenőrzési technikák korszerűsítése révén történő támogatásához, valamint az adóhatóságok alkalmazottai ezzel kapcsolatos képzésének a támogatásához. |
| --- | --- |

(3)

Azzal, hogy a program a belső piacot támogató, az Unió versenyképességét javító, valamint az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeit védő intézkedési keretet biztosít, várhatóan hozzájárul az adópolitikának és az adózással kapcsolatos uniós jog végrehajtásának a támogatásához; az adócsalásnak, az adókijátszásnak, az agresszív adótervezésnek és az adóztatás kettős elmaradásának a megelőzéséhez és az ellenük folytatott küzdelemhez; a határokon átnyúló ügyletekben a polgárokra és a vállalkozásokra háruló szükségtelen adminisztratív terhek megelőzéséhez és csökkentéséhez; a méltányosabb és hatékonyabb adórendszerek támogatásához; a belső piacban rejlő lehetőségek teljes kiaknázásához és az Unión belüli tisztességes verseny előmozdításához; annak támogatásához, hogy a nemzetközi fórumokon közös uniós megközelítés érvényesüljön, továbbá az adóhatóságok közigazgatási kapacitásépítésének többek között a jelentéstételi és ellenőrzési technikák korszerűsítése révén történő támogatásához, valamint az adóhatóságok alkalmazottai ezzel kapcsolatos képzésének a támogatásához.

| (4) | Ez a rendelet meghatározza a program pénzügyi keretösszegét, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (4) 18. pontja értelmében. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet meghatározza a program pénzügyi keretösszegét, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (4) 18. pontja értelmében.

| (5) | A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak – bizonyos feltételek teljesülése esetén – nyitva kell állnia a csatlakozó országok és a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek és az európai szomszédságpolitika partnerországai előtt. Nyitva állhat továbbá más harmadik országok előtt is, az Unió és ezen országok közötti, bármely uniós programban való részvételükről rendelkező egyedi megállapodásokban megállapított feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

(5)

A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak – bizonyos feltételek teljesülése esetén – nyitva kell állnia a csatlakozó országok és a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek és az európai szomszédságpolitika partnerországai előtt. Nyitva állhat továbbá más harmadik országok előtt is, az Unió és ezen országok közötti, bármely uniós programban való részvételükről rendelkező egyedi megállapodásokban megállapított feltételekkel összhangban.

| (6) | E programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(6)

E programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat.

| (7) | A Fiscalis 2020 program szerinti intézkedések megfelelőnek bizonyultak, ezért azokat fenn kell tartani. Annak érdekében, hogy a program végrehajtása minél egyszerűbb és rugalmasabb legyen, és ezáltal jobban teljesüljenek a célkitűzései, az intézkedéseket csak általános kategóriákban célszerű meghatározni, a konkrét tevékenységeket szemléltető példák – úgy mint találkozók és hasonló ad hoc rendezvények, ideértve adott esetben a közigazgatási hivatalokban való jelenlétet és a közigazgatási vizsgálatokban való részvételt; projektalapú strukturált együttműködés, ideértve adott esetben a közös ellenőrzéseket, valamint informatikai kapacitásépítés, ideértve adott esetben az adóhatóságoknak az összekapcsolt nyilvántartásokhoz való hozzáférését – felsorolásával. A program célkitűzéseinek megvalósítása érdekében az intézkedéseknek adott esetben kiemelt témákat is meg kell célozniuk. Az együttműködésen és a kapacitásépítésen keresztül a programnak elő kell mozdítania és támogatnia kell az innováció hasznosítását és multiplikátorhatását is, hogy ezáltal még tovább javuljon az adóügyek terén meghatározott alapvető prioritások teljesítésére való képesség. |
| --- | --- |

(7)

A Fiscalis 2020 program szerinti intézkedések megfelelőnek bizonyultak, ezért azokat fenn kell tartani. Annak érdekében, hogy a program végrehajtása minél egyszerűbb és rugalmasabb legyen, és ezáltal jobban teljesüljenek a célkitűzései, az intézkedéseket csak általános kategóriákban célszerű meghatározni, a konkrét tevékenységeket szemléltető példák – úgy mint találkozók és hasonló ad hoc rendezvények, ideértve adott esetben a közigazgatási hivatalokban való jelenlétet és a közigazgatási vizsgálatokban való részvételt; projektalapú strukturált együttműködés, ideértve adott esetben a közös ellenőrzéseket, valamint informatikai kapacitásépítés, ideértve adott esetben az adóhatóságoknak az összekapcsolt nyilvántartásokhoz való hozzáférését – felsorolásával. A program célkitűzéseinek megvalósítása érdekében az intézkedéseknek adott esetben kiemelt témákat is meg kell célozniuk. Az együttműködésen és a kapacitásépítésen keresztül a programnak elő kell mozdítania és támogatnia kell az innováció hasznosítását és multiplikátorhatását is, hogy ezáltal még tovább javuljon az adóügyek terén meghatározott alapvető prioritások teljesítésére való képesség.

| (8) | Tekintettel az adózók fokozódó mobilitására, a határokon átnyúló ügyletek számára, a pénzügyi eszközök nemzetköziesedésére és ebből eredően az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés nagyobb kockázatára, ami mind messze túlnyúlik az Unió határain, az Uniónak és a tagállamoknak érdekükben állhat, hogy az európai elektronikus rendszereket kiigazítsák vagy kiterjesszék a programhoz nem társult harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködésre. Konkrétabban, ezen kiigazítások és kiterjesztések elkerülnék azon adminisztratív terheket és költségeket, amelyek két hasonló elektronikus rendszer – az Unión belüli, illetve a nemzetközi információcserét szolgáló rendszer – kifejlesztésével és működtetésével járnának. Ezért, ha ezen érdek kellően indokolja, az ilyen kiigazításoknak vagy kiterjesztéseknek a program keretében finanszírozásra jogosultaknak kell lenniük. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az adózók fokozódó mobilitására, a határokon átnyúló ügyletek számára, a pénzügyi eszközök nemzetköziesedésére és ebből eredően az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés nagyobb kockázatára, ami mind messze túlnyúlik az Unió határain, az Uniónak és a tagállamoknak érdekükben állhat, hogy az európai elektronikus rendszereket kiigazítsák vagy kiterjesszék a programhoz nem társult harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködésre. Konkrétabban, ezen kiigazítások és kiterjesztések elkerülnék azon adminisztratív terheket és költségeket, amelyek két hasonló elektronikus rendszer – az Unión belüli, illetve a nemzetközi információcserét szolgáló rendszer – kifejlesztésével és működtetésével járnának. Ezért, ha ezen érdek kellően indokolja, az ilyen kiigazításoknak vagy kiterjesztéseknek a program keretében finanszírozásra jogosultaknak kell lenniük.

| (9) | Tekintettel a globalizáció jelentőségére, illetve az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés elleni fellépés fontosságára, a programnak lehetőséget kell biztosítania külső szakértőknek a költségvetési rendelet 238. cikke szerinti bevonására. Az ilyen külső szakértőknek elsősorban kormányzati hatóságok – köztük a programhoz nem társult harmadik országok, ezen belül a legkevésbé fejlett országok kormányzati hatóságainak – képviselőiből, valamint a nemzetközi szervezetek, a gazdasági szereplők, az adózók és a civil társadalom képviselőiből kell kikerülniük. Ebben az összefüggésben legkevésbé fejlett ország alatt olyan harmadik országot vagy nem uniós területet kell érteni, amely jogosult arra, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Támogatási Bizottsága által közzétett és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó meghatározásán alapuló vonatkozó jegyzékkel összhangban hivatalos fejlesztési támogatásban részesüljön. A szakértői csoportok szakértőit a bizottsági szakértői csoportok létrehozására és működésére vonatkozó horizontális szabályok megállapításáról szóló, 2016. május 30-i bizottsági határozat alapján kell kiválasztani. A személyes minőségükben, a köz érdekében való független eljárásra kijelölt szakértők tekintetében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ezek a szakértők pártatlanok legyenek, ne állhasson fenn összeférhetetlenség a szakmai feladatkörükkel, a kiválasztásukra és a részvételükre vonatkozó információk pedig nyilvánosan hozzáférhetők legyenek. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a globalizáció jelentőségére, illetve az adócsalás, az adókijátszás és az agresszív adótervezés elleni fellépés fontosságára, a programnak lehetőséget kell biztosítania külső szakértőknek a költségvetési rendelet 238. cikke szerinti bevonására. Az ilyen külső szakértőknek elsősorban kormányzati hatóságok – köztük a programhoz nem társult harmadik országok, ezen belül a legkevésbé fejlett országok kormányzati hatóságainak – képviselőiből, valamint a nemzetközi szervezetek, a gazdasági szereplők, az adózók és a civil társadalom képviselőiből kell kikerülniük. Ebben az összefüggésben legkevésbé fejlett ország alatt olyan harmadik országot vagy nem uniós területet kell érteni, amely jogosult arra, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Támogatási Bizottsága által közzétett és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó meghatározásán alapuló vonatkozó jegyzékkel összhangban hivatalos fejlesztési támogatásban részesüljön. A szakértői csoportok szakértőit a bizottsági szakértői csoportok létrehozására és működésére vonatkozó horizontális szabályok megállapításáról szóló, 2016. május 30-i bizottsági határozat alapján kell kiválasztani. A személyes minőségükben, a köz érdekében való független eljárásra kijelölt szakértők tekintetében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ezek a szakértők pártatlanok legyenek, ne állhasson fenn összeférhetetlenség a szakmai feladatkörükkel, a kiválasztásukra és a részvételükre vonatkozó információk pedig nyilvánosan hozzáférhetők legyenek.

| (10) | A Bizottság által a finanszírozási programok koherenciájának és egyszerűsítésének biztosítása érdekében tett kötelezettségvállalással összhangban – amelyet a 2010. október 19-i, „Az uniós költségvetés felülvizsgálata” című közleménye tartalmaz – a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a program szerinti tervezett intézkedések olyan célkitűzések elérését célozzák, amelyek több finanszírozási eszköznek is a célkitűzései; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program szerinti intézkedéseknek biztosítaniuk kell az adópolitikát és az adóhatóságokat támogató uniós források felhasználásának koherenciáját. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság által a finanszírozási programok koherenciájának és egyszerűsítésének biztosítása érdekében tett kötelezettségvállalással összhangban – amelyet a 2010. október 19-i, „Az uniós költségvetés felülvizsgálata” című közleménye tartalmaz – a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a program szerinti tervezett intézkedések olyan célkitűzések elérését célozzák, amelyek több finanszírozási eszköznek is a célkitűzései; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program szerinti intézkedéseknek biztosítaniuk kell az adópolitikát és az adóhatóságokat támogató uniós források felhasználásának koherenciáját.

| (11) | A programnak a költséghatékonyság érdekében ki kell használnia a kapcsolódó területek egyéb uniós intézkedéseivel esetlegesen fennálló szinergiákat, ideértve például az (EU) 2021/444 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Vám programot, az (EU) 2021/785 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott csalás elleni uniós programot, az (EU) 2021/690 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott Egységes piac programot, az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, valamint az (EU) 2021/240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott Technikai Támogatási Eszközt. |
| --- | --- |

(11)

A programnak a költséghatékonyság érdekében ki kell használnia a kapcsolódó területek egyéb uniós intézkedéseivel esetlegesen fennálló szinergiákat, ideértve például az (EU) 2021/444 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Vám programot, az (EU) 2021/785 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott csalás elleni uniós programot, az (EU) 2021/690 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott Egységes piac programot, az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, valamint az (EU) 2021/240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott Technikai Támogatási Eszközt.

| (12) | A program költségvetésének legnagyobb részét információtechnológiai (informatikai) kapacitásépítési intézkedésekre fordítják. Ezért egyedi rendelkezéseknek kell leírniuk az európai elektronikus rendszerek közös, illetve nemzeti komponenseit, és különbséget kell tenniük azok között. Ezenkívül egyértelműen meg kell határozni a Bizottság és a tagállamok hatáskörét és felelősségét. A lehetséges mértékben biztosítani kell az európai elektronikus rendszerek közös és nemzeti komponensei közötti interoperabilitást és az érintett uniós programok más elektronikus rendszereivel való szinergiákat. |
| --- | --- |

(12)

A program költségvetésének legnagyobb részét információtechnológiai (informatikai) kapacitásépítési intézkedésekre fordítják. Ezért egyedi rendelkezéseknek kell leírniuk az európai elektronikus rendszerek közös, illetve nemzeti komponenseit, és különbséget kell tenniük azok között. Ezenkívül egyértelműen meg kell határozni a Bizottság és a tagállamok hatáskörét és felelősségét. A lehetséges mértékben biztosítani kell az európai elektronikus rendszerek közös és nemzeti komponensei közötti interoperabilitást és az érintett uniós programok más elektronikus rendszereivel való szinergiákat.

| (13) | Jelenleg nincs olyan követelmény, amely szerint többéves adóügyi stratégiai tervet kellene kidolgozni, hogy koherens és interoperábilis elektronikus adózási környezet jöjjön létre az Unióban. Az informatikai kapacitásépítési intézkedések koherenciájának és koordinálásának biztosítása érdekében a programban rendelkezni kell egy ilyen terv kidolgozásának követelményéről, amely egy olyan tervezési eszköz, amelynek meg kell felelnie a vonatkozó uniós jogi aktusokból eredő kötelezettségeknek, és nem lépheti túl azokat. |
| --- | --- |

(13)

Jelenleg nincs olyan követelmény, amely szerint többéves adóügyi stratégiai tervet kellene kidolgozni, hogy koherens és interoperábilis elektronikus adózási környezet jöjjön létre az Unióban. Az informatikai kapacitásépítési intézkedések koherenciájának és koordinálásának biztosítása érdekében a programban rendelkezni kell egy ilyen terv kidolgozásának követelményéről, amely egy olyan tervezési eszköz, amelynek meg kell felelnie a vonatkozó uniós jogi aktusokból eredő kötelezettségeknek, és nem lépheti túl azokat.

| (14) | Ezt a rendeletet munkaprogramok útján kell végrehajtani. A célkitűzések közép- és hosszú távú jellegére, valamint a korábban szerzett tapasztalatokra tekintettel lehetővé kell tenni, hogy a munkaprogramok több évre is kiterjedjenek. Az éves munkaprogramokról a többéves – egyenként legfeljebb három évre szóló – munkaprogramokra való átállás csökkentené mind a Bizottság, mind a tagállamok adminisztratív terheit. |
| --- | --- |

(14)

Ezt a rendeletet munkaprogramok útján kell végrehajtani. A célkitűzések közép- és hosszú távú jellegére, valamint a korábban szerzett tapasztalatokra tekintettel lehetővé kell tenni, hogy a munkaprogramok több évre is kiterjedjenek. Az éves munkaprogramokról a többéves – egyenként legfeljebb három évre szóló – munkaprogramokra való átállás csökkentené mind a Bizottság, mind a tagállamok adminisztratív terheit.

| (15) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni.

| (16) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (12) (22) és (23) bekezdése alapján e programot egyedi monitoring követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők a program gyakorlatban kifejtett hatásai. Az időközi és végső értékeléseknek – amelyeket legkésőbb a program végrehajtásának megkezdését, illetve befejezését követő négy éven belül el kell végezni – hozzá kell járulniuk a következő többéves pénzügyi keretekkel kapcsolatos döntéshozatali folyamathoz. Emellett az időközi és végső értékelésekben foglalkozni kell a program célkitűzéseinek megvalósítását gátló, még fennálló akadályokkal, és javaslatokat kell tenni a legjobb gyakorlatokra vonatkozóan. Az időközi és végső értékelések mellett a teljesítményjelentési rendszer részeként az elért eredményekről szóló éves jelentéseket kell kiadni az elért haladás nyomon követése érdekében. E jelentéseknek a program adott évben lezajlott tevékenységeivel kapcsolatban tartalmazniuk kell egy összefoglalót a levont tanulságokról, valamint adott esetben a felmerült akadályokról. |
| --- | --- |

(16)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (12) (22) és (23) bekezdése alapján e programot egyedi monitoring követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők a program gyakorlatban kifejtett hatásai. Az időközi és végső értékeléseknek – amelyeket legkésőbb a program végrehajtásának megkezdését, illetve befejezését követő négy éven belül el kell végezni – hozzá kell járulniuk a következő többéves pénzügyi keretekkel kapcsolatos döntéshozatali folyamathoz. Emellett az időközi és végső értékelésekben foglalkozni kell a program célkitűzéseinek megvalósítását gátló, még fennálló akadályokkal, és javaslatokat kell tenni a legjobb gyakorlatokra vonatkozóan. Az időközi és végső értékelések mellett a teljesítményjelentési rendszer részeként az elért eredményekről szóló éves jelentéseket kell kiadni az elért haladás nyomon követése érdekében. E jelentéseknek a program adott évben lezajlott tevékenységeivel kapcsolatban tartalmazniuk kell egy összefoglalót a levont tanulságokról, valamint adott esetben a felmerült akadályokról.

| (17) | A Bizottságnak rendszeres szemináriumokat kell szerveznie az adóhatóságok számára a kedvezményezett tagállamok képviselőinek részvételével, hogy megvitassák a problémákat, és a program célkitűzéseinek esetleges jobb megvalósítását célzó javaslatokat tegyenek, többek között az adóhatóságok közötti információcserét illetően. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságnak rendszeres szemináriumokat kell szerveznie az adóhatóságok számára a kedvezményezett tagállamok képviselőinek részvételével, hogy megvitassák a problémákat, és a program célkitűzéseinek esetleges jobb megvalósítását célzó javaslatokat tegyenek, többek között az adóhatóságok közötti információcserét illetően.

| (18) | Annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen reagálni az adópolitikai prioritások változásaira, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a program egyedi célkitűzései megvalósításának mérésére szolgáló mutatók jegyzékének módosítására és e rendeletnek egy monitoring- és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel való kiegészítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy megfelelő módon lehessen reagálni az adópolitikai prioritások változásaira, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a program egyedi célkitűzései megvalósításának mérésére szolgáló mutatók jegyzékének módosítására és e rendeletnek egy monitoring- és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel való kiegészítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (19) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13), valamint a 2988/95/EK, Euratom (14), a 2185/96/Euratom, EK (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (16) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(19)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13), valamint a 2988/95/EK, Euratom (14), a 2185/96/Euratom, EK (15) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (16) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (20) | Azok a harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek az uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (18) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. |
| --- | --- |

(20)

Azok a harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek az uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (18) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést.

| (21) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás útján történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(21)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás útján történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak.

| (22) | Az e rendelet keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni az intézkedések egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költséget, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. E választás keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. Az elszámolható költségeket a támogatható intézkedések jellegéhez igazodva kell meghatározni. Annak érdekében, hogy a nemzeti szakértőknek és az adóhatóságoknak a közös intézkedésekben való részvétele biztosítva legyen, a találkozók és hasonló ad-hoc események részvevőinél felmerült utazási és szállásköltségek, illetve napidíjak, valamint a rendezvények szervezésével kapcsolatos költségek fedezése kiemelt figyelmet kíván. |
| --- | --- |

(22)

Az e rendelet keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni az intézkedések egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költséget, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. E választás keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. Az elszámolható költségeket a támogatható intézkedések jellegéhez igazodva kell meghatározni. Annak érdekében, hogy a nemzeti szakértőknek és az adóhatóságoknak a közös intézkedésekben való részvétele biztosítva legyen, a találkozók és hasonló ad-hoc események részvevőinél felmerült utazási és szállásköltségek, illetve napidíjak, valamint a rendezvények szervezésével kapcsolatos költségek fedezése kiemelt figyelmet kíván.

| (23) | A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdése értelmében már megkezdett intézkedésre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – nem számolhatók el. Az uniós támogatás esetleges, az Unió érdekeire nézve hátrányos zavarait elkerülendő, a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetén, korlátozott időtartamra lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozat – kizárólag kellően indokolt esetben – előírja az intézkedéseknek és költségeknek a 2021-es pénzügyi év kezdetétől való támogathatóságát, illetve elszámolhatóságát, még abban az esetben is, ha azok a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtását megelőzően kerültek végrehajtásra, illetve merültek fel. |
| --- | --- |

(23)

A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdése értelmében már megkezdett intézkedésre is odaítélhető vissza nem térítendő támogatás, feltéve, hogy a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – nem számolhatók el. Az uniós támogatás esetleges, az Unió érdekeire nézve hátrányos zavarait elkerülendő, a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret kezdetén, korlátozott időtartamra lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozat – kizárólag kellően indokolt esetben – előírja az intézkedéseknek és költségeknek a 2021-es pénzügyi év kezdetétől való támogathatóságát, illetve elszámolhatóságát, még abban az esetben is, ha azok a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtását megelőzően kerültek végrehajtásra, illetve merültek fel.

| (24) | mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(24)

mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a rendelet terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (25) | Az 1286/2013/EU rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(25)

Az 1286/2013/EU rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (26) | Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-től kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(26)

Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-től kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra létrehozza az adóügyi együttműködést szolgáló „Fiscalis” programot (a továbbiakban: a program).

Ez a rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló költségvetését, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „adózás”: a következő adókhoz, vámokhoz és illetékekhez kapcsolódó kérdések, ideértve az azokkal kapcsolatos kialakítást, adminisztrációt, végrehajtást és megfelelést:






  a) | a 2006/112/EK tanácsi irányelv (19) szerinti hozzáadottérték-adó; |
| --- | --- | --- |

1.

„adózás”: a következő adókhoz, vámokhoz és illetékekhez kapcsolódó kérdések, ideértve az azokkal kapcsolatos kialakítást, adminisztrációt, végrehajtást és megfelelést:

a)

a 2006/112/EK tanácsi irányelv (19) szerinti hozzáadottérték-adó;

19

| b) | a 92/83/EGK tanácsi irányelv (20) szerinti, alkoholra kivetett jövedéki adó; |
| --- | --- |

b)

a 92/83/EGK tanácsi irányelv (20) szerinti, alkoholra kivetett jövedéki adó;

20

| c) | a 2011/64/EU tanácsi irányelv (21) szerinti, dohánytermékekre kivetett jövedéki adó; |
| --- | --- |

c)

a 2011/64/EU tanácsi irányelv (21) szerinti, dohánytermékekre kivetett jövedéki adó;

21

| d) | a 2003/96/EK tanácsi irányelv (22) szerinti, az energiatermékekre és a villamos energiára kivetett adó; |
| --- | --- |

d)

a 2003/96/EK tanácsi irányelv (22) szerinti, az energiatermékekre és a villamos energiára kivetett adó;

22

| e) | a 2010/24/EU tanácsi irányelv (23) 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett egyéb adók, vámok és illetékek, amennyiben azok relevánsak a belső piac és a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés szempontjából; |
| --- | --- |

e)

a 2010/24/EU tanácsi irányelv (23) 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett egyéb adók, vámok és illetékek, amennyiben azok relevánsak a belső piac és a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés szempontjából;

23

| 2. | „adóhatóságok”: az adózásért és az adózással kapcsolatos tevékenységekért felelős hatóságok és egyéb szervek; |
| --- | --- |

2.

„adóhatóságok”: az adózásért és az adózással kapcsolatos tevékenységekért felelős hatóságok és egyéb szervek;

| 3. | „európai elektronikus rendszerek”: az adózáshoz és az adóhatóságok feladatkörének ellátásához szükséges elektronikus rendszerek. |
| --- | --- |

3.

„európai elektronikus rendszerek”: az adózáshoz és az adóhatóságok feladatkörének ellátásához szükséges elektronikus rendszerek.

3. cikk

A program célkitűzései

(1)   A program általános célkitűzése, hogy támogassa az adóhatóságokat és az adózást a belső piac működésének javítása, az Unió versenyképességének és az Unión belüli tisztességes versenynek az előmozdítása, az Unió és tagállamai pénzügyi és gazdasági érdekeinek – többek között az adócsalással, adókijátszással és adókikerüléssel szembeni – védelme, továbbá az adóbehajtás javítása érdekében.

(2)   A program egyedi célkitűzései az adópolitikának és az adózással kapcsolatos uniós jog végrehajtásának a támogatása, az adóhatóságok közötti együttműködés elősegítése, beleértve az adóügyi információcserét is, valamint a közigazgatási kapacitásépítésnek többek között a humán kompetenciák, továbbá az európai elektronikus rendszerek fejlesztése és működtetése tekintetében történő támogatása.

4. cikk

Költségvetés

(1)   A program 2021 és 2027 közötti időszakban történő végrehajtására elkülönített pénzügyi keretösszeg folyó árakon 269 000 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg továbbá fedezheti a program irányításához és célkitűzései megvalósításának értékeléséhez szükséges előkészítő, monitoring, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységekkel kapcsolatos költségeket is. Ezenfelül az összeg fedezheti a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységekkel kapcsolatos kiadásokat, amelyek kapcsolódnak a program célkitűzéseihez, továbbá az információk kezelésére és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadásokat, valamint a program irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költséget.

5. cikk

A programhoz társult harmadik országok

A program nyitva áll a következő harmadik országok részvétele előtt:

| a) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| b) | az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban, feltéve, hogy ezek az országok megfelelő szintet értek el vonatkozó jogszabályaiknak és közigazgatási gyakorlatuknak az Unióéhoz való közelítésében; |
| --- | --- |

b)

az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban, feltéve, hogy ezek az országok megfelelő szintet értek el vonatkozó jogszabályaiknak és közigazgatási gyakorlatuknak az Unióéhoz való közelítésében;

| c) | egyéb harmadik országok, a harmadik ország bármely uniós programban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:






  i. | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében; |
| --- | --- | --- |

c)

egyéb harmadik országok, a harmadik ország bármely uniós programban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:

i.

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében;

| ii. | megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit; |
| --- | --- |

ii.

megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit;

| iii. | nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a program tekintetében; |
| --- | --- |

iii.

nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a program tekintetében;

| iv. | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

iv.

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

Az első bekezdés c) pontjának ii. alpontjában említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételeket képeznek.

6. cikk

Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái

(1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani.

(2)   A program a költségvetési rendeletben megállapított bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatás, pénzdíj, közbeszerzés, valamint a külső szakértők utazási költségeinek és napidíjának megtérítése formájában – nyújthat finanszírozást.

II. FEJEZET

Támogathatóság

7. cikk

Támogatható intézkedések

(1)   Kizárólag a 3. cikkben meghatározott célkitűzések elérése céljából végrehajtott intézkedések jogosultak finanszírozásra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések közé tartoznak a következők:

| a) | találkozók és hasonló ad hoc rendezvények; |
| --- | --- |

a)

találkozók és hasonló ad hoc rendezvények;

| b) | projektalapú strukturált együttműködés; |
| --- | --- |

b)

projektalapú strukturált együttműködés;

| c) | informatikai kapacitásépítési intézkedések, különösen az európai elektronikus rendszerek fejlesztése és működtetése; |
| --- | --- |

c)

informatikai kapacitásépítési intézkedések, különösen az európai elektronikus rendszerek fejlesztése és működtetése;

| d) | a humán kompetenciák és egyéb kapacitás fejlesztésére irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a humán kompetenciák és egyéb kapacitás fejlesztésére irányuló intézkedések;

| e) | támogató intézkedések és egyéb intézkedések, többek között:






  i. | tanulmányok és egyéb releváns írásos anyagok készítése; |
| --- | --- | --- |

e)

támogató intézkedések és egyéb intézkedések, többek között:

i.

tanulmányok és egyéb releváns írásos anyagok készítése;

| ii. | innovációs tevékenységek, különösen az igazoló vizsgálatok, a kísérleti projektek és a prototípus-készítésre irányuló kezdeményezések; |
| --- | --- |

ii.

innovációs tevékenységek, különösen az igazoló vizsgálatok, a kísérleti projektek és a prototípus-készítésre irányuló kezdeményezések;

| iii. | közösen kidolgozott kommunikációs tevékenységek; |
| --- | --- |

iii.

közösen kidolgozott kommunikációs tevékenységek;

| iv. | a 13. cikkben említett munkaprogramokban előírt bármely egyéb, releváns intézkedések, amelyek a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez szükségesek vagy támogatják az említett célkitűzéseket. |
| --- | --- |

iv.

a 13. cikkben említett munkaprogramokban előírt bármely egyéb, releváns intézkedések, amelyek a 3. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez szükségesek vagy támogatják az említett célkitűzéseket.

Az I. melléklet tartalmazza az első albekezdés a), b) és d) pontjában említett releváns intézkedések lehetséges formáinak nem kimerítő listáját.

A III. melléklet tartalmazza az intézkedések kiemelt témáinak nem kimerítő listáját.

(3)   Az európai elektronikus rendszerek közös komponenseinek a programhoz nem társult harmadik országokkal vagy a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés céljából történő kiigazításának vagy kiterjesztésének kifejlesztését és működtetését szolgáló intézkedések jogosultak finanszírozásra, amennyiben azok az Unió vagy a tagállamok érdekében állnak. A Bizottság gondoskodik a szükséges igazgatási megállapodásokról, amelyekben rendelkezni lehet arról, hogy az érintett harmadik felek nyújtsanak pénzügyi hozzájárulást ezen intézkedésekhez.

(4)   Amennyiben az e cikk (2) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett informatikai kapacitásépítési intézkedés egy európai elektronikus rendszer kifejlesztését és működtetését érinti, kizárólag a 11. cikk (2) bekezdése alapján a Bizottságra ruházott feladatokkal kapcsolatos költségek számolhatók el a program keretében. A tagállamok viselik a 11. cikk (3) bekezdése alapján rájuk ruházott feladatokkal kapcsolatos költségeket.

8. cikk

Külső szakértők részvétele

(1)   Ha a program 3. cikkben meghatározott célkitűzéseit végrehajtó valamely intézkedés megvalósítása szempontjából előnyös, akkor a kormányzati hatóságok – köztük a programhoz nem társult harmadik országok, ezen belül a legkevésbé fejlett országok kormányzati hatóságainak – képviselői, továbbá adott esetben nemzetközi és más érintett szervezetek képviselői, a gazdasági szereplők képviselői és a gazdasági szereplőket képviselő szervezetek képviselői, valamint a civil társadalom képviselői külső szakértőként részt vehetnek ezen intézkedésben.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett külső szakértőknél felmerült költségek a költségvetési rendelet 238. cikkével összhangban megtéríthetők a program keretében.

(3)   Az (1) bekezdésben említett külső szakértőket – többek között a tagállamok által javasolt szakértők közül – az adott intézkedés szempontjából releváns készségeik, tapasztalataik és ismereteik alapján a Bizottság választja ki eseti jelleggel, az igények alapján.

A Bizottság többek között értékeli e külső szakértők pártatlanságát és azt, hogy nem áll-e fenn összeférhetetlenség a szakmai feladatkörükkel.

III. FEJEZET

Vissza nem térítendő támogatások

9. cikk

Odaítélés, kiegészítő jelleg és kombinált finanszírozás

(1)   A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor.

(2)   Egy másik uniós program keretében már hozzájárulásban részesült intézkedés e program keretében is kaphat hozzájárulást, feltéve, hogy a különböző hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes uniós programokból az intézkedéshez nyújtott hozzájárulásokra az adott programra vonatkozó szabályok alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az intézkedés teljes elszámolható költségét, és a különböző uniós programokból származó támogatást arányosan lehet kiszámítani a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumokkal összhangban.

(3)   A költségvetési rendelet 195. cikke első bekezdésének f) pontjával összhangban a vissza nem térítendő támogatásokat pályázati felhívás nélkül kell odaítélni, amennyiben a támogatásra jogosult szervezetek a tagállamok és az e rendelet 5. cikkében említett, a programhoz társult harmadik országok adóhatóságai, feltéve, hogy teljesülnek az e rendelet 5. cikkében meghatározott feltételek.

(4)   A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban, a finanszírozási határozatban meghatározott, kellően indokolt esetekben az e rendelet alapján támogatott tevékenységek és a felmerült, alapul szolgáló költségek korlátozott ideig 2021. január 1-jétől támogathatóknak, illetve elszámolhatóknak tekinthetők abban az esetben is, ha azokat a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtása előtt hajtották végre, illetve azok a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtása előtt merültek fel.

10. cikk

Társfinanszírozási arány

(1)   A költségvetési rendelet 190. cikkétől eltérve, a program valamely intézkedés elszámolható költségeinek legfeljebb 100 %-át finanszírozhatja.

(2)   A vissza nem térítendő támogatás odaítélését igénylő intézkedések esetében az alkalmazandó társfinanszírozási arányt a 13. cikkben említett többéves munkaprogramokban kell meghatározni.

IV. FEJEZET

Az informatikai kapacitásépítési intézkedésekre vonatkozó különös rendelkezések

11. cikk

Feladatok

(1)   A Bizottság és a tagállamok közösen biztosítják a 12. cikkben említett többéves adóügyi stratégiai tervben felsorolt európai elektronikus rendszerek kifejlesztését és működtetését, beleértve az említett rendszerek tervezését, műszaki leírását, megfelelőségi vizsgálatát, telepítését, karbantartását, továbbfejlesztését, biztonságát, minőségbiztosítását és minőség-ellenőrzését.

(2)   A Bizottság különösen a következőket biztosítja:

| a) | a 12. cikkben előírt többéves adóügyi stratégiai terv keretében meghatározott közös komponensek kifejlesztése és működtetése; |
| --- | --- |

a)

a 12. cikkben előírt többéves adóügyi stratégiai terv keretében meghatározott közös komponensek kifejlesztése és működtetése;

| b) | az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének átfogó koordinálása, szem előtt tartva azok működőképességét, összekapcsolhatóságát, folyamatos fejlesztését és összehangolt végrehajtását; |
| --- | --- |

b)

az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének átfogó koordinálása, szem előtt tartva azok működőképességét, összekapcsolhatóságát, folyamatos fejlesztését és összehangolt végrehajtását;

| c) | az európai elektronikus rendszerek uniós szintű koordinálása azok nemzeti szintű előmozdítása és végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

c)

az európai elektronikus rendszerek uniós szintű koordinálása azok nemzeti szintű előmozdítása és végrehajtása érdekében;

| d) | az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének koordinálása azok harmadik felekkel való interakciója szempontjából, kivéve a nemzeti követelményeknek való megfelelést célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

d)

az európai elektronikus rendszerek kifejlesztésének és működtetésének koordinálása azok harmadik felekkel való interakciója szempontjából, kivéve a nemzeti követelményeknek való megfelelést célzó intézkedéseket;

| e) | az európai elektronikus rendszerek és az e-kormányzattal kapcsolatos egyéb releváns intézkedések uniós szintű koordinálása. |
| --- | --- |

e)

az európai elektronikus rendszerek és az e-kormányzattal kapcsolatos egyéb releváns intézkedések uniós szintű koordinálása.

(3)   Minden egyes tagállam különösen a következőket biztosítja:

| a) | a többéves adóügyi stratégiai terv keretében meghatározott nemzeti komponensek kifejlesztése és működtetése; |
| --- | --- |

a)

a többéves adóügyi stratégiai terv keretében meghatározott nemzeti komponensek kifejlesztése és működtetése;

| b) | az európai elektronikus rendszerek nemzeti komponensei kifejlesztésének és működtetésének nemzeti szintű koordinálása; |
| --- | --- |

b)

az európai elektronikus rendszerek nemzeti komponensei kifejlesztésének és működtetésének nemzeti szintű koordinálása;

| c) | az európai elektronikus rendszerek és az e-kormányzattal kapcsolatos egyéb releváns intézkedések nemzeti szintű koordinálása; |
| --- | --- |

c)

az európai elektronikus rendszerek és az e-kormányzattal kapcsolatos egyéb releváns intézkedések nemzeti szintű koordinálása;

| d) | a Bizottság rendszeres tájékoztatása az annak érdekében hozott intézkedésekről, hogy a hatóságai és gazdasági szereplői teljeskörűen ki tudják használni az európai elektronikus rendszereket; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság rendszeres tájékoztatása az annak érdekében hozott intézkedésekről, hogy a hatóságai és gazdasági szereplői teljeskörűen ki tudják használni az európai elektronikus rendszereket;

| e) | az európai elektronikus rendszerek nemzeti szintű végrehajtása. |
| --- | --- |

e)

az európai elektronikus rendszerek nemzeti szintű végrehajtása.

12. cikk

Többéves adóügyi stratégiai terv

(1)   A Bizottság és a tagállamok összeállítanak és naprakészen tartanak egy többéves adóügyi stratégiai tervet. A többéves adóügyi stratégiai tervet összhangba kell hozni a vonatkozó uniós jogi aktusokkal. A többéves adóügyi stratégiai tervben fel kell sorolni az európai elektronikus rendszerek kifejlesztéséhez és működtetéséhez kapcsolódó minden feladatot, és abban be kell sorolni minden európai elektronikus rendszert vagy annak részét az alábbiak szerint:

| a) | közös komponens, vagyis az uniós szinten kifejlesztett európai elektronikus rendszerek olyan komponense, amely minden tagállam számára rendelkezésre áll, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság, a biztonság és az észszerűsítés érdekében közösként határozott meg; |
| --- | --- |

a)

közös komponens, vagyis az uniós szinten kifejlesztett európai elektronikus rendszerek olyan komponense, amely minden tagállam számára rendelkezésre áll, vagy amelyet a Bizottság a hatékonyság, a biztonság és az észszerűsítés érdekében közösként határozott meg;

| b) | nemzeti komponens, vagyis az európai elektronikus rendszerek nemzeti szinten kifejlesztett olyan komponense, amely az azt létrehozó vagy annak közös létrehozásához hozzájáruló tagállamban rendelkezésre áll; vagy |
| --- | --- |

b)

nemzeti komponens, vagyis az európai elektronikus rendszerek nemzeti szinten kifejlesztett olyan komponense, amely az azt létrehozó vagy annak közös létrehozásához hozzájáruló tagállamban rendelkezésre áll; vagy

| c) | az a) és a b) pontban említett komponensek kombinációja. |
| --- | --- |

c)

az a) és a b) pontban említett komponensek kombinációja.

(2)   A többéves adóügyi stratégiai tervnek tartalmaznia kell innovációs és kísérleti intézkedéseket, valamint az európai elektronikus rendszerekkel kapcsolatos támogató módszertanokat és eszközöket is.

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a többéves adóügyi stratégiai terv keretében rájuk bízott minden egyes feladat elvégzéséről. A tagállamok rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak a feladataikkal kapcsolatban elért előrehaladásról is.

(4)   A tagállamok legkésőbb minden év március 31-ig benyújtják a Bizottságnak a többéves adóügyi stratégiai tervnek az előző év január 1. és december 31. közötti időszakban való végrehajtása terén elért eredményekről szóló éves jelentéseket. Az éves jelentések előre meghatározott formátumúak.

(5)   A Bizottság a (4) bekezdésben említett éves jelentések alapján legkésőbb minden év október 31-ig összefoglaló jelentést készít, amelyben értékeli a Bizottság és a tagállamok által a többéves adóügyi stratégiai terv végrehajtása terén elért előrehaladást, és nyilvánosságra hozza ezt a jelentést.

V. FEJEZET

Programozás, monitoring, értékelés és ellenőrzés

13. cikk

Munkaprogram

(1)   A programot a költségvetési rendelet 110. cikkének (2) bekezdésében említett többéves munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani.

(2)   A többéves munkaprogramokat a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktusok útján. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.

14. cikk

Monitoring és jelentéstétel

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésében megállapított egyedi célkitűzések megvalósítása terén a program által elért haladásra vonatkozó jelentéstételhez alkalmazandó mutatókat a II. melléklet határozza meg.

(2)   A program célkitűzéseinek megvalósítása terén a program által elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. mellékletnek a mutatók tekintetében való szükség szerinti módosítása és e rendeletnek a monitoring- és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése érdekében.

(3)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a program végrehajtásának és eredményeinek monitoringjára vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós források címzettjei számára arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

15. cikk

Értékelés

(1)   A program értékeléseit oly módon kell elvégezni, hogy azok a döntéshozatali folyamatban a kellő időben figyelembe vehetők legyenek. A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az értékeléseket.

(2)   Amint elegendő információ áll rendelkezésre a program végrehajtásáról, de legkésőbb négy évvel a végrehajtásának kezdetét követően a Bizottság elvégzi a program időközi értékelését.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb négy évvel az 1. cikkben említett időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését.

(4)   A Bizottság az időközi és a végső értékelések megállapításait – ideértve saját észrevételeit is – közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

16. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz a programban, a harmadik országnak biztosítania kell az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében az ilyen jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meghatározottak szerint vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

VI. FEJEZET

A felhatalmazás gyakorlása és a bizottsági eljárás

17. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 14. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 14. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 14. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

18. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot „a Fiscalis program bizottsága” nevű bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

VII. FEJEZET

Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosság

19. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosság

(1)   Az uniós támogatás címzettjeinek fel kell tüntetniük az említett támogatások eredetét és különösen a tevékenységek és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell az uniós támogatás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, a program alapján végzett tevékenységekhez és az elért eredményekhez kapcsolódóan. A program számára elkülönített pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben e prioritások kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

VIII. FEJEZET

Átmeneti és záró rendelkezések

20. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1286/2013/EU rendelet 2021. január 1-jével hatályát veszti.

21. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az 1286/2013/EU rendelet alapján megkezdett intézkedések folytatását vagy módosítását, amely rendelet továbbra is alkalmazandó az említett intézkedésekre azok lezárásáig.

(2)   A program pénzügyi keretösszege fedezheti továbbá a program és az azon intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadásokat is, amelyeket az 1286/2013/EU rendelet alapján fogadtak el.

(3)   Szükség esetén előirányzatok vihetők be a 2027 utáni uniós költségvetésbe a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott kiadások fedezésére a 2027. december 31-ig be nem fejezett intézkedések igazgatásának lehetővé tétele érdekében.

22. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 20-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  HL C 62., 2019.2.15., 118. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. április 17-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. május 10-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2021. május 19-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1286/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, az európai unióbeli adórendszerek működésének javítását célzó cselekvési program (Fiscalis 2020) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 25. o.).

3

(4)  
  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/444 rendelete (2021. március 11.) a vámügyi együttműködést szolgáló Vám program létrehozásáról és az 1294/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2021.3.15., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/785 rendelete (2021. április 29.) a csalás elleni uniós program létrehozásáról és a 250/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 172., 2021.5.17., 110. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/690 rendelete (2021. április 28.) a belső piacra, a vállalkozások – köztük a kis- és középvállalkozások – versenyképességére, a növények, állatok, élelmiszerek és takarmányok területére, valamint az európai statisztikákra vonatkozó program (Egységes piac program) létrehozásáról, továbbá a 99/2013/EU, az 1287/2013/EU, a 254/2014/EU és a 652/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 153., 2021.5.3., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/240 rendelete (2021. február 10.) a Technikai Támogatási Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

15

(16)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

17

(18)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

18

(19)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

19

(20)  A Tanács 92/83/EGK irányelve (1992. október 19.) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról (HL L 316., 1992.10.31., 21. o.).

20

(21)  A Tanács 2011/64/EU irányelve (2011. június 21.) a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról (HL L 176., 2011.7.5., 24. o.).

21

(22)  A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.).

22

(23)  A Tanács 2010/24/EU irányelve (2010. március 16.) az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról (HL L 84., 2010.3.31., 1. o.).

23

---

I. MELLÉKLET

A 7. CIKK (2) BEKEZDÉSE ELSŐ ALBEKEZDÉSÉNEK A), B) ÉS D) PONTJÁBAN EMLÍTETT INTÉZKEDÉSEK LEHETSÉGES FORMÁINAK NEM KIMERÍTŐ FELSOROLÁSA

A 7. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a), b) és d) pontjában említett intézkedések többek között az alábbi formákban valósulhatnak meg:

| 1. | a találkozók és hasonló ad hoc rendezvények esetében:






  — | szemináriumok és munkaértekezletek, amelyeken általában minden résztvevő ország résztvevője részt vesz, és amelyek során prezentációkat tartanak, valamint a résztvevők intenzív eszmecserét és tevékenységeket folytatnak egy adott témával kapcsolatban, |
| --- | --- | --- |

1.

a találkozók és hasonló ad hoc rendezvények esetében:

—

szemináriumok és munkaértekezletek, amelyeken általában minden résztvevő ország résztvevője részt vesz, és amelyek során prezentációkat tartanak, valamint a résztvevők intenzív eszmecserét és tevékenységeket folytatnak egy adott témával kapcsolatban,

| — | munkalátogatások, amelyeket annak érdekében szerveznek, hogy a tisztviselők az adópolitikával kapcsolatban szakértelemre és ismeretekre tegyenek szert, illetve bővítsék ilyen jellegű szakértelmüket vagy ismereteiket, |
| --- | --- |

—

munkalátogatások, amelyeket annak érdekében szerveznek, hogy a tisztviselők az adópolitikával kapcsolatban szakértelemre és ismeretekre tegyenek szert, illetve bővítsék ilyen jellegű szakértelmüket vagy ismereteiket,

| — | jelenlét a közigazgatási hivatalokban és részvétel a közigazgatási vizsgálatokban; |
| --- | --- |

—

jelenlét a közigazgatási hivatalokban és részvétel a közigazgatási vizsgálatokban;

| 2. | a projektalapú strukturált együttműködés esetében:






  — | projektcsoportok, amelyek általában korlátozott számú résztvevő országból állnak, és korlátozott ideig működnek egy pontosan meghatározott eredmény elérése irányuló, előre definiált célkitűzés megvalósítása érdekében, ideértve a koordinációt és az összehasonlító teljesítményértékelést is, |
| --- | --- | --- |

2.

a projektalapú strukturált együttműködés esetében:

—

projektcsoportok, amelyek általában korlátozott számú résztvevő országból állnak, és korlátozott ideig működnek egy pontosan meghatározott eredmény elérése irányuló, előre definiált célkitűzés megvalósítása érdekében, ideértve a koordinációt és az összehasonlító teljesítményértékelést is,

| — | munkacsoportok, nevezetesen strukturális együttműködési formák, amelyek állandó vagy nem állandó jellegűek lehetnek, és amelyek egyesítik a résztvevők szakértelmét annak érdekében, hogy – lehetőség szerint online együttműködési szolgáltatások, igazgatási segítség, valamint infrastrukturális és a felszerelések terén nyújtott támogatás mellett – meghatározott területeken felmerülő feladatokat lássanak el, vagy operatív tevékenységeket végezzenek, |
| --- | --- |

—

munkacsoportok, nevezetesen strukturális együttműködési formák, amelyek állandó vagy nem állandó jellegűek lehetnek, és amelyek egyesítik a résztvevők szakértelmét annak érdekében, hogy – lehetőség szerint online együttműködési szolgáltatások, igazgatási segítség, valamint infrastrukturális és a felszerelések terén nyújtott támogatás mellett – meghatározott területeken felmerülő feladatokat lássanak el, vagy operatív tevékenységeket végezzenek,

| — | többoldalú vagy egyidejű ellenőrzés, azaz egy vagy több, egymással kapcsolatban álló adóalany adóügyi helyzetének koordinált ellenőrzése, amelyet két vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező résztvevő ország szervez, és amely legalább két tagállamot foglal magában, |
| --- | --- |

—

többoldalú vagy egyidejű ellenőrzés, azaz egy vagy több, egymással kapcsolatban álló adóalany adóügyi helyzetének koordinált ellenőrzése, amelyet két vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező résztvevő ország szervez, és amely legalább két tagállamot foglal magában,

| — | közös ellenőrzések, amelyek egy vagy több, egymással kapcsolatban álló adóalany adóügyi helyzetére vonatkozó, egyetlen olyan ellenőrző csoport által végzett közigazgatási vizsgálatokat foglalnak magukban, amely két vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező résztvevő országból áll, és amely legalább két tagállamot foglal magában, |
| --- | --- |

—

közös ellenőrzések, amelyek egy vagy több, egymással kapcsolatban álló adóalany adóügyi helyzetére vonatkozó, egyetlen olyan ellenőrző csoport által végzett közigazgatási vizsgálatokat foglalnak magukban, amely két vagy több, közös vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkező résztvevő országból áll, és amely legalább két tagállamot foglal magában,

| — | a közigazgatási együttműködésnek a 904/2010/EU (1) vagy a 389/2012/EU (2) tanácsi rendeletben vagy a 2010/24/EU vagy a 2011/16/EU (3) tanácsi irányelvben megállapított bármely más formája; |
| --- | --- |

—

a közigazgatási együttműködésnek a 904/2010/EU (1) vagy a 389/2012/EU (2) tanácsi rendeletben vagy a 2010/24/EU vagy a 2011/16/EU (3) tanácsi irányelvben megállapított bármely más formája;

| 3. | a humán kompetenciák és egyéb kapacitás fejlesztésére irányuló intézkedések esetében:






  — | közös képzés vagy az e-oktatás fejlesztése az adóügyekkel kapcsolatos szükséges szakmai készségek és ismeretek támogatása érdekében, |
| --- | --- | --- |

3.

a humán kompetenciák és egyéb kapacitás fejlesztésére irányuló intézkedések esetében:

—

közös képzés vagy az e-oktatás fejlesztése az adóügyekkel kapcsolatos szükséges szakmai készségek és ismeretek támogatása érdekében,

| — | technikai támogatás, amely a közigazgatási eljárások javítását, a közigazgatási kapacitás növelését és az adóhatóságok működésének és műveleteinek javítását célozza bevált gyakorlatok kezdeményezése és megosztása révén. |
| --- | --- |

—

technikai támogatás, amely a közigazgatási eljárások javítását, a közigazgatási kapacitás növelését és az adóhatóságok működésének és műveleteinek javítását célozza bevált gyakorlatok kezdeményezése és megosztása révén.

---

(1)  A Tanács 904/2010/EU rendelete (2010. október 7.) a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről (HL L 268., 2010.10.12., 1. o.).

(2)  A Tanács 389/2012/EU rendelete (2012. május 2.) a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről és a 2073/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 121., 2012.5.8., 1. o.).

(3)  A Tanács 2011/16/EU irányelve (2011. február 15.) az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

A 14. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT MUTATÓK

A következő mutatókat kell használni a programnak a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósítása terén elért haladásról való jelentéstétel céljából.

A.   Kapacitásépítés (közigazgatási, humán és informatikai kapacitás)

| 1. | az uniós jog és szakpolitika alkalmazási és végrehajtási mutatója (a program keretébe tartozó, az adózással kapcsolatos uniós jog és szakpolitika alkalmazásával és végrehajtásával összefüggésben szervezett intézkedések száma és az említett intézkedések nyomán tett ajánlások száma); |
| --- | --- |

1.

| 2. | tanulási mutató (az igénybe vett tanulási modulok száma, a képzésben részesült tisztviselők száma és a résztvevők által adott minőségi pontszám); |
| --- | --- |

2.

| 3. | az európai elektronikus rendszerek rendelkezésre állása (az időre vonatkozó százalékarányban); |
| --- | --- |

3.

| 4. | a közös kommunikációs hálózat rendelkezésre állása (az időre vonatkozó százalékarányban); |
| --- | --- |

4.

| 5. | az adóhatóságoknak és a gazdasági szereplőknek szóló egyszerűsített informatikai eljárások mutatója (a regisztrált gazdasági szereplők száma, a program keretében finanszírozott különféle elektronikus rendszerek útján benyújtott kérelmek száma és az e rendszerekben elvégzett lekérdezések száma); |
| --- | --- |

5.

B.   Tudásmegosztás és hálózatépítés

| 6. | az együttműködés megbízhatóságára vonatkozó mutató (a megvalósult hálózatépítés mértéke, a személyes megbeszélések száma és az online együttműködési csoportok száma); |
| --- | --- |

6.

| 7. | a legjobb gyakorlatokra és iránymutatásokra vonatkozó mutató (a program keretében az e területen szervezett intézkedések száma és a program támogatásával kidolgozott munkamódszert/iránymutatást használó adóhatóságok százalékos aránya). |
| --- | --- |

7.

---

III. MELLÉKLET

AZ INTÉZKEDÉSEK LEHETSÉGES KIEMELT TÉMÁINAK A 7. CIKKBEN EMLÍTETT NEM KIMERÍTŐ LISTÁJA

A program egyedi és általános célkitűzéseivel összhangban a 7. cikkben említett intézkedések többek között a következő kiemelt témákra irányulhatnak:

| 1. | az adózással kapcsolatos uniós jog végrehajtásának támogatása, beleértve a személyzet e területre vonatkozó képzését, valamint segítségnyújtás az adóhatóságok közötti közigazgatási együttműködés javítási lehetőségeinek meghatározásában, ideértve az adókból eredő követelések behajtására irányuló segítségnyújtást is; |
| --- | --- |

1.

az adózással kapcsolatos uniós jog végrehajtásának támogatása, beleértve a személyzet e területre vonatkozó képzését, valamint segítségnyújtás az adóhatóságok közötti közigazgatási együttműködés javítási lehetőségeinek meghatározásában, ideértve az adókból eredő követelések behajtására irányuló segítségnyújtást is;

| 2. | a hatékony információcsere támogatása, beleértve a csoportos kérelmeket, egységes számítógépes formátumok kidolgozását, az adóhatóságok tényleges tulajdonlásra vonatkozó információkhoz való hozzáférését, valamint a kapott információk felhasználásának javítását; |
| --- | --- |

2.

a hatékony információcsere támogatása, beleértve a csoportos kérelmeket, egységes számítógépes formátumok kidolgozását, az adóhatóságok tényleges tulajdonlásra vonatkozó információkhoz való hozzáférését, valamint a kapott információk felhasználásának javítását;

| 3. | az adóhatóságok körében a közigazgatási együttműködési mechanizmusok és a – többek között az adókból eredő követelések behajtásával kapcsolatos – legjobb gyakorlatok cseréjére szolgáló mechanizmusok hatékony működésének támogatása; |
| --- | --- |

3.

az adóhatóságok körében a közigazgatási együttműködési mechanizmusok és a – többek között az adókból eredő követelések behajtásával kapcsolatos – legjobb gyakorlatok cseréjére szolgáló mechanizmusok hatékony működésének támogatása;

| 4. | az adóhatóságoknál a digitalizációnak, valamint a módszereik korszerűsítésének a támogatása; |
| --- | --- |

4.

az adóhatóságoknál a digitalizációnak, valamint a módszereik korszerűsítésének a támogatása;

| 5. | a hozzáadottértékadó-csalások elleni küzdelemre vonatkozó legjobb gyakorlatok cseréjének támogatása. |
| --- | --- |

5.

a hozzáadottértékadó-csalások elleni küzdelemre vonatkozó legjobb gyakorlatok cseréjének támogatása.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/18

---

A TANÁCS (EU) 2021/848 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. május 27.)

a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. január 18-án elfogadta a 36/2012/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. január 18-án elfogadta a 36/2012/EU rendeletet.

| (2) | A 36/2012/EU rendeletben meghatározott intézkedések felülvizsgálata alapján a természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek a 36/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt jegyzékében szereplő bejegyzéseket 25 természetes személy és 3 szervezet tekintetében naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(2)

A 36/2012/EU rendeletben meghatározott intézkedések felülvizsgálata alapján a természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek a 36/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt jegyzékében szereplő bejegyzéseket 25 természetes személy és 3 szervezet tekintetében naprakésszé kell tenni.

| (3) | Öt elhunyt személyre vonatkozóan a bejegyzéseket törölni kell a 36/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt természetes és jogi személyek, szervezetek vagy szervek jegyzékéből. |
| --- | --- |

(3)

Öt elhunyt személyre vonatkozóan a bejegyzéseket törölni kell a 36/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt természetes és jogi személyek, szervezetek vagy szervek jegyzékéből.

| (4) | A 36/2012/EU rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 36/2012/EU rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 36/2012/EU rendelet II. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. SIZA VIEIRA

---

(1)  
  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 36/2012/EU rendelet II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. szakaszban (Személyek) a következő bejegyzéseket törölni kell:






  115. | Ali Habib MAHMOUD vezérezredes; |
| --- | --- | --- |

1.

Az A. szakaszban (Személyek) a következő bejegyzéseket törölni kell:

115.

Ali Habib MAHMOUD vezérezredes;

| 153. | Waleed AL MO’ALLEM; |
| --- | --- |

153.

Waleed AL MO’ALLEM;

| 180. | Ahmad AL-QADRI; |
| --- | --- |

180.

Ahmad AL-QADRI;

| 274. | Nader QALEI; |
| --- | --- |

274.

Nader QALEI;

| 281. | Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN; |
| --- | --- |

281.

Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN;

| 2. | Az A. szakaszban („Személyek”) az alábbi bejegyzések lépnek a jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe: | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14. | Mohammed BILAL dandártábornok
  (más néven: Muhammad Bilal alezredes) | Nem: férfi | A szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) magas rangú tisztjeként támogatja a szíriai rezsimet, és felelősség terheli a polgári lakossággal szemben alkalmazott erőszakos elnyomásért. Kapcsolatban áll a jegyzékbe vett Tudományos Vizsgálati és Kutatóközponttal (Scientific Studies Research Centre, SSRC). | 2014.10.21. |
| 22. | Ihab MAKHLOUF
  (más néven: Ehab, Iehab)
  (ايهاب مخلوف) | Születési idő: 1973.1.21.
  Születési hely: Damascus, Syria
  Útlevél száma: N002848852
  Nem: férfi | Szíriában tevékenykedő vezető üzletember. Számos szíriai vállalatban és szervezetben vannak üzleti érdekeltségei, többek között a Ramak Construction Co-ban és a Syrian International Private University for Science and Technology-ban (Szíriai Nemzetközi Tudományos és Műszaki Magánegyetem, SIUST).
  A Makhlouf család befolyásos tagja és szoros kapcsolatban áll az Assad családdal; Bashar al-Assad elnök unokatestvére. 2020-ban Ehab Makhlouf átvette Rami Makhlouf üzleti tevékenységeit, és a szíriai kormány neki ítélte oda a vámmentes piacok üzemeltetésére és irányítására vonatkozó szerződéseket az ország egész területén. | 2011.5.23. |
| 48. | Samir HASSAN
  (سمير حسن) | Nem: férfi | Szíriában tevékenykedő vezető üzletember, a szíriai gazdaság több ágazatában vannak érdekeltségei és/vagy ezekben tevékenykedik. Érdekeltsége van és/vagy jelentős befolyással rendelkezik az Amir Group és a Cham Holding nevű konglomerátumokban, amelyeknek az ingatlan-, a turisztikai, a közlekedési és a pénzügyi szektorban vannak érdekeltségeik. A szíriai-orosz üzleti tanács elnöke.
  Ezenfelül készpénzadományokkal támogatja a szíriai rezsim háborús törekvéseit.
  Samir Hassan kapcsolatban áll a rezsim haszonélvezőivel és támogatóival, mindenekelőtt a Tanács által jegyzékbe vett Rami Makhlouffal és Issam Anboubával, a szíriai rezsim haszonélvezőivel. | 2014.9.27. |
| 61. | George CHAOUI
  (جورج شاوي) | Nem: férfi | A szíriai elektronikus hadsereg (a szárazföldi erők hírszerzési szolgálata) tagja. Részt vett a polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásban és az erőszakra való felbujtásban Szíria egész területén. | 2011.11.14. |
| 78. | Ali BARAKAT
  (más néven: Barakat Ali Barakat)
  ( علي بركات; بركات علي بركات) | Nem: férfi | Katonai tisztviselő, aki részt vett a homszi erőszakos fellépésekben. Jelenleg a köztársasági gárda harmincadik mobil gyalogsági hadosztályában szolgál. | 2011.12.1. |
| 96. | Jamal YUNES dandártábornok
  (más néven: Younes)
  (جمال يونس) | Beosztás: Az 555. ezred parancsnoka
  Nem: férfi | Tűzparancsot adott a Mo'adamiyeh településen tüntetők ellen.
  2018-ban Hamában a Katonai Biztonsági Bizottság (Military Security Committee) vezetője volt. | 2012.1.23. |
| 114. | Emad Abdul-Ghani SABOUNI
  (más néven: Imad Abdul Ghani Al Sabuni)
  (عماد عبدالغني صابوني) | Születési idő: 1964.
  Születési hely: Damascus, Syria
  Nem: férfi | Korábbi távközlési és technológiai miniszter (legalább 2014 áprilisáig volt hivatalban). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. 2016 júliusában a tervezési és nemzetközi együttműködési ügynökség (Planning and International Cooperation Agency – PICC) vezetőjévé nevezték ki. A PICC a miniszterelnöki hivatalhoz tartozó kormányzati szerv, amely elsősorban azokat az ötéves terveket készíti, amelyek átfogó iránymutatásként szolgálnak a kormány gazdaság- és fejlesztéspolitikájához. | 2012.2.27. |
| 117. | Adnan Hassan MAHMOUD
  (عدنان حسن محمود) | Születési idő: 1966.
  Születési hely: Tartous, Syria
  Nem: férfi | Szíria korábbi iráni nagykövete 2020-ig. Korábbi tájékoztatási miniszter (hivatalát 2011 májusa után töltötte be). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. | 2011.9.23. |
| 132. | Abdul Salam Fajr MAHMOUD dandártábornok
  (عبدالسلام فجر محمود) | Születési idő: 1959.
  Nem: férfi | 2020 decemberétől a déli régió biztonsági bizottságának vezetője. A szíriai légierő hírszerző szolgálata (Syrian Air Force Intelligence Service) Bab Tuma-i (Damaszkusz [Damascus]) egységének korábbi vezetője. A légierő hírszerző szolgálata Mezze repülőtéri vizsgálati egységének korábbi vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. „Kínzásban való bűnrészesség”, „emberiesség elleni bűncselekményekben való bűnrészesség” és „háborús bűncselekményekben való bűnrészesség” miatt kibocsátott nemzetközi elfogatóparancs van érvényben ellene. | 2012.7.24. |
| 134. | Qusay Ibrahim MIHOUB ezredes
  (قصي إبراهيم ميهوب ) | Születési idő: 1961.
  Születési hely: Derghamo, Jableh, Lattakia, Syria
  Nem: férfi | A szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) magas rangú tisztje. A légierő hírszerző szolgálata deraa-i egységének korábbi vezetője (Damaszkuszból [Damascus] küldték Deraaba, amikor ott tüntetések kezdődtek). Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért, valamint békés tüntetők elleni erőszakos elnyomásért a déli régióban. | 2012.7.24. |
| 137. | Ibrahim MA’ALA dandártábornok
  (más néven: Maala, Maale, Ma'la)
  ( معلى;معلا (ابراهيم | Nem: férfi | Az általános hírszerzési igazgatóság (General Intelligence Directorate) 285-ös egységének (Damaszkusz [Damascus]) vezetője (a hivatalt 2011 végén Hussam Fendi dandártábornoktól vette át). Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. | 2012.7.24. |
| 139. | Hussam LUQA vezérőrnagy
  (más néven: Husam, Housam, Houssam; Louqa, Louca, Louka, Luka)
  (لوقا حسام لوقا) | Születési idő: 1964.
  Születési hely: Damascus, Syria
  Nem: férfi | A déli régió biztonsági bizottságának korábbi vezetője (a hivatalt 2018-tól 2020-ig töltötte be). Az Általános Biztonsági Igazgatóság (General Security Directorate) korábbi vezetője. Vezérőrnagy. 2012 áprilisától (Nasr al-Ali dandártábornok után) 2018.12.2-ig a politikai biztonsági igazgatóság (Political Security Directorate) homszi egységének vezetője volt. 2018.12.3-tól a politikai biztonsági igazgatóság vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. | 2012.7.24. |
| 140. | Taha TAHA dandártábornok
  (طه طه) | Nem: férfi | A politikai biztonsági részleg (Political Security Division) vezetője asszisztensének helyettese. A politikai biztonsági igazgatóság (Political Security Directorate) latakiai egységének korábbi vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. | 2012.7.24. |
| 144. | Ahmed AL-JARROUCHEH vezérőrnagy (más néven: Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)
  (احمد الجروشة) | Születési idő: 1957.
  Nem: férfi | A központi hírszerzés (General Intelligence) külső hírszerzési (279-es) egységének korábbi vezetője. E minőségében felelős a központi hírszerzés által Szíria nagykövetségein végzett tevékenységekért. | 2012.7.24. |
| 146. | Ghassan Jaoudat ISMAIL vezérezredes
  (más néven: Ismael)
  (غسان جودت اسماعيل) | Születési idő: 1960.
  Születési hely: Junaynat Ruslan – Darkoush, Tartous region, Syria
  Nem: férfi | 2019 óta a szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) vezetője. A légierő hírszerző szolgálatának korábbi igazgatóhelyettese, azt megelőzően pedig a légierő hírszerző szolgálata bevetési egységének vezetője, amely egység a különleges műveletek egységével együttműködve irányítja a légierő hírszerző szolgálata különleges egységeinek tevékenységeit. Utóbbiak fontos szerepet játszanak a szíriai rezsim általi elnyomásban. Ebbéli minőségében Ghassan Jaoudat Ismail azon katonai felsővezetők közé tartozik, akik közvetlenül részt vesznek a szíriai rezsim által az ellenzékiekkel szemben folytatott erőszakos elnyomásban, valamint polgári személyek eltüntetésének gyakorlatában. | 2012.7.24. |
| 147. | Amer AL-ACHI vezérőrnagy
  (más néven: Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)
  (عامر ابراهيم العشي) | Nem: férfi | A sweidai kormányzóság korábbi kormányzója, akit Bashar al-Assad elnök nevezett ki 2016 júliusában. A szíriai légierő hírszerző szolgálata (Syrian Air Force Intelligence Service) hírszerzési egységének korábbi vezetője (2012–2016). A légierő hírszerző szolgálatában betöltött e funkciója révén Amer al-Achi részt vesz a szíriai ellenzék elnyomásában. | 2012.7.24. |
| 156. | Hala Mohammad
  (más néven: Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER
  (هاله محمد الناصر) | Születési idő: 1964.
  Születési hely: Raqqa, Syria
  Nem: nő | Korábbi turisztikai miniszter. Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. | 2012.10.16. |
| 172. | Ali HADAR (más néven: HAIDAR) | Születési idő: 1962.
  Nem: férfi | A Nemzeti Megbékélési Ügynökség (National Reconciliation Agency) vezetője és a nemzeti megbékélésért felelős korábbi államminiszter. A Szíriai Szociálnacionalista Párt (Syrian Social Nationalist Party) intifáda szárnyának elnöke. Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. | 2012.10.16. |
| 204. | Emad HAMSHO
  (más néven: Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)
  (حمشو عماد) | Cím: Hamsho Building 31 Baghdad Street Damascus, Syria
  Nem: férfi | Felső vezetői tisztséget tölt be a Hamsho Trading társaságban. A Tanács által jegyzékbe vett Hamsho Trading-ben, a Hamsho International leányvállalatában betöltött vezető tisztségénél fogva támogatja a szíriai rezsimet. Kapcsolatban áll a Hamsho International nevű jegyzékbe vett szervezettel. Emellett a szíriai Vas- és Acélipari Tanács (Syrian Council of Iron and Steel) alelnöke a rezsimet szolgáló és jegyzékbe vett üzletemberekkel, pl. Ayman Jaberrel együtt. Kapcsolatban áll továbbá Bashar al-Assad elnökkel. | 7.3.2015. |
| 241. | Salam Mohammad AL-SAFFAF | Születési idő: 1979.
  Nem: nő | Közigazgatási fejlesztési miniszter. 2017. márciusban nevezték ki. | 2017.5.30. |
| 265. | Mohamad Amer MARDINI
  (más néven: Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI) | Születési idő: 1959.
  Születési hely: Damascus, Syria
  Nem: férfi | Korábbi felsőoktatási miniszter (hivatalát 2011 májusa után töltötte be, 2014. augusztus 27-én nevezték ki). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. | 2014.10.21. |
| 268. | Ghassan Ahmed GHANNAM
  (más néven: Ghassan Ghannan vezérőrnagy, Ghassan Ahmad Ghanem dandártábornok) | Rang: vezérőrnagy
  Beosztás: A 155. „Rakéta” Brigád parancsnoka
  Nem: férfi | A szíriai fegyveres erők 2011 májusát követően szolgálatot teljesítő, ezredesi és azzal egyenértékű vagy annál magasabb rangban lévő tagja. Vezérőrnagy és a 155. „Rakéta” Brigád parancsnoka. A 155. „Rakéta” Brigádban betöltött szerepe miatt kapcsolatban állt Maher al-Assaddal. A 155. „Rakéta” Brigád parancsnokaként támogatja a szíriai rezsimet, és felelős a polgári lakosság ellen folytatott erőszakos elnyomásért. Felelős azért, hogy 2013 januárja és márciusa között SCUD-rakétákat lőttek ki különböző polgári helyszínekre. | 2014.10.21. |
| 285 | Samer FOZ
  (más néven: Samir Foz /Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)
  (سامر فوز) | Születési idő: 1973. május 20.
  Születési hely: Homs, Syria / Latakia, Syria
  Állampolgárság: szír, török
  Török útlevelének száma: U 09471711 (kiállítás helye: Turkey; lejárat dátuma: 2024.7.21.)
  Szíriai személyi száma: 06010274705
  Cím: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubai, UAE
  Beosztás: az Aman Group vezérigazgatója
  Nem: férfi | Szíriában tevékenykedő prominens üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott érdekeltségekkel rendelkezik; itt említendő például a Marota City elnevezésű luxus lakó- és kereskedelmi negyed fejlesztésében részt vevő, a rezsim által támogatott közös vállalkozás. Samer Foz pénzügyi és egyéb támogatást nyújt a szíriai rezsim számára, többek között finanszírozást biztosít a szíriai Katonai Biztonsági Pajzs Erői (Military Security Shield Forces) részére, valamint gabonaügyleteket közvetít. A rezsimhez fűződő kapcsolatainak köszönhetően pénzügyi előnyökre tesz szert kereskedelmi lehetőségekhez való hozzáférése révén, nevezetesen a búzakereskedelmen és újjáépítési projekteken keresztül. | 2019.1.21. |
| | | Egyéb adatok:
  az Aman Group ügyvezető elnöke. Leányvállalatok: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Az Aman Group a magánszektorbeli partner az Aman Damascus JSC elnevezésű, a Damascus Cham Holdinggal közös vállalkozásban, amelyben Foz egyéni részvényes. Az Emmar Industries az Aman Group és a Hamisho Group közös vállalkozása, amelyben Foz többségi részesedéssel rendelkezik, és amelynek elnöki posztját is ő tölti be. | | |
| 291. | Amer FOZ
  (más néven: Amer Zuhair Fawz)
  (عامر فوز) | Születési idő: 1976.3.11.
  Állampolgárság: szír; Saint Kitts és Nevis
  Személyi szám: 06010274747
  Útlevélszám: 002-14-L169340
  Egyesült arab emírségekbeli tartózkodási kártya: 784-1976-7135283-5 | Prominens üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott személyes és családi üzleti érdekeltségekkel rendelkezik. Pénzügyi hasznot húz a kereskedelmi lehetőségekből és támogatja a szíriai rezsimet. 2012 és 2019 között az ASM International Trading LLC vezérigazgatója volt.
  Emellett kapcsolatban áll testvérével, Samer Fozzal, akit a Tanács 2019 januárjában vett jegyzékbe mint olyan Szíriában tevékenykedő prominens üzletembert, aki a rezsim támogatója vagy kedvezményezettje. Testvérével együtt számos kereskedelmi projektet hajt végre, különösen Adra al-Ummaliyya (Damaszkusz [Damascus] egyik külvárosa) területén. E projektek között szerepel egy kábeleket és kábelkiegészítőket gyártó üzem, valamint egy napenergia segítségével villamos energiát termelő projekt. Az Aszad-rezsim nevében különböző tevékenységeket folytattak az ISIL-szel (Dáissal) is, beleértve fegyverek és lőszerek szállítását búzáért és olajért cserébe. | 2020.2.17. |
| | | Beosztás: A District 6 Company alapítója; az Easy life Company alapító partnere
  Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: Samer Foz; az Asas Steel Company alelnöke; Aman Holding
  Nem: férfi | | |
| 295. | Adel Anwar AL-OLABI
  (más néven: Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)
  (عادل أنور العلبي) | Születési idő: 1976
  Állampolgárság: szír
  Beosztás: a Damascus Cham Holding Company (DCHC) elnöke; Damaszkusz (Damascus) kormányzója
  Nem: férfi | Prominens üzletember; támogatást nyújt a szíriai rezsim számára és annak kedvezményezettje is egyben. A damaszkuszi kormányzóság befektetési szerveként működő Damascus Cham Holding Company (DCHC) elnöke; a DCHC feladata a damaszkuszi kormányzóság ingatlanainak kezelése és a Marota City projekt megvalósítása.
  Adel Anwar al-Olabi egyben Damaszkusz [Damascus] kormányzója is, a tisztségre Bashar al-Assad elnök nevezte ki 2018 novemberében. Damaszkusz [Damascus] kormányzójaként és a DCHC elnökeként felelős azokért az intézkedésekért, amelyek célja, hogy – elsősorban a Marota City projekten keresztül – végrehajtsák a rezsimnek a Damaszkuszban kisajátított földterületek fejlesztésére vonatkozó politikáját (többek között a 66. sz. rendeletet és a 10. sz. törvényt). | 2020.2.17.”; |

2.

Az A. szakaszban („Személyek”) az alábbi bejegyzések lépnek a jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe:

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

„14.

Mohammed BILAL dandártábornok

(más néven: Muhammad Bilal alezredes)

Nem: férfi

A szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) magas rangú tisztjeként támogatja a szíriai rezsimet, és felelősség terheli a polgári lakossággal szemben alkalmazott erőszakos elnyomásért. Kapcsolatban áll a jegyzékbe vett Tudományos Vizsgálati és Kutatóközponttal (Scientific Studies Research Centre, SSRC).

2014.10.21.

22.

Ihab MAKHLOUF

(más néven: Ehab, Iehab)

(ايهاب مخلوف)

Születési idő: 1973.1.21.

Születési hely: Damascus, Syria

Útlevél száma: N002848852

Nem: férfi

Szíriában tevékenykedő vezető üzletember. Számos szíriai vállalatban és szervezetben vannak üzleti érdekeltségei, többek között a Ramak Construction Co-ban és a Syrian International Private University for Science and Technology-ban (Szíriai Nemzetközi Tudományos és Műszaki Magánegyetem, SIUST).

A Makhlouf család befolyásos tagja és szoros kapcsolatban áll az Assad családdal; Bashar al-Assad elnök unokatestvére. 2020-ban Ehab Makhlouf átvette Rami Makhlouf üzleti tevékenységeit, és a szíriai kormány neki ítélte oda a vámmentes piacok üzemeltetésére és irányítására vonatkozó szerződéseket az ország egész területén.

2011.5.23.

48.

Samir HASSAN

(سمير حسن)

Nem: férfi

Szíriában tevékenykedő vezető üzletember, a szíriai gazdaság több ágazatában vannak érdekeltségei és/vagy ezekben tevékenykedik. Érdekeltsége van és/vagy jelentős befolyással rendelkezik az Amir Group és a Cham Holding nevű konglomerátumokban, amelyeknek az ingatlan-, a turisztikai, a közlekedési és a pénzügyi szektorban vannak érdekeltségeik. A szíriai-orosz üzleti tanács elnöke.

Ezenfelül készpénzadományokkal támogatja a szíriai rezsim háborús törekvéseit.

Samir Hassan kapcsolatban áll a rezsim haszonélvezőivel és támogatóival, mindenekelőtt a Tanács által jegyzékbe vett Rami Makhlouffal és Issam Anboubával, a szíriai rezsim haszonélvezőivel.

2014.9.27.

61.

George CHAOUI

(جورج شاوي)

Nem: férfi

A szíriai elektronikus hadsereg (a szárazföldi erők hírszerzési szolgálata) tagja. Részt vett a polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásban és az erőszakra való felbujtásban Szíria egész területén.

2011.11.14.

78.

Ali BARAKAT

(más néven: Barakat Ali Barakat)

( علي بركات; بركات علي بركات)

Nem: férfi

Katonai tisztviselő, aki részt vett a homszi erőszakos fellépésekben. Jelenleg a köztársasági gárda harmincadik mobil gyalogsági hadosztályában szolgál.

2011.12.1.

96.

Jamal YUNES dandártábornok

(más néven: Younes)

(جمال يونس)

Beosztás: Az 555. ezred parancsnoka

Nem: férfi

Tűzparancsot adott a Mo'adamiyeh településen tüntetők ellen.

2018-ban Hamában a Katonai Biztonsági Bizottság (Military Security Committee) vezetője volt.

2012.1.23.

114.

Emad Abdul-Ghani SABOUNI

(más néven: Imad Abdul Ghani Al Sabuni)

(عماد عبدالغني صابوني)

Születési idő: 1964.

Születési hely: Damascus, Syria

Nem: férfi

Korábbi távközlési és technológiai miniszter (legalább 2014 áprilisáig volt hivatalban). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. 2016 júliusában a tervezési és nemzetközi együttműködési ügynökség (Planning and International Cooperation Agency – PICC) vezetőjévé nevezték ki. A PICC a miniszterelnöki hivatalhoz tartozó kormányzati szerv, amely elsősorban azokat az ötéves terveket készíti, amelyek átfogó iránymutatásként szolgálnak a kormány gazdaság- és fejlesztéspolitikájához.

2012.2.27.

117.

Adnan Hassan MAHMOUD

(عدنان حسن محمود)

Születési idő: 1966.

Születési hely: Tartous, Syria

Nem: férfi

Szíria korábbi iráni nagykövete 2020-ig. Korábbi tájékoztatási miniszter (hivatalát 2011 májusa után töltötte be). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért.

2011.9.23.

132.

Abdul Salam Fajr MAHMOUD dandártábornok

(عبدالسلام فجر محمود)

Születési idő: 1959.

Nem: férfi

2020 decemberétől a déli régió biztonsági bizottságának vezetője. A szíriai légierő hírszerző szolgálata (Syrian Air Force Intelligence Service) Bab Tuma-i (Damaszkusz [Damascus]) egységének korábbi vezetője. A légierő hírszerző szolgálata Mezze repülőtéri vizsgálati egységének korábbi vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. „Kínzásban való bűnrészesség”, „emberiesség elleni bűncselekményekben való bűnrészesség” és „háborús bűncselekményekben való bűnrészesség” miatt kibocsátott nemzetközi elfogatóparancs van érvényben ellene.

2012.7.24.

134.

Qusay Ibrahim MIHOUB ezredes

(قصي إبراهيم ميهوب )

Születési idő: 1961.

Születési hely: Derghamo, Jableh, Lattakia, Syria

Nem: férfi

A szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) magas rangú tisztje. A légierő hírszerző szolgálata deraa-i egységének korábbi vezetője (Damaszkuszból [Damascus] küldték Deraaba, amikor ott tüntetések kezdődtek). Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért, valamint békés tüntetők elleni erőszakos elnyomásért a déli régióban.

2012.7.24.

137.

Ibrahim MA’ALA dandártábornok

(más néven: Maala, Maale, Ma'la)

( معلى;معلا (ابراهيم

Nem: férfi

Az általános hírszerzési igazgatóság (General Intelligence Directorate) 285-ös egységének (Damaszkusz [Damascus]) vezetője (a hivatalt 2011 végén Hussam Fendi dandártábornoktól vette át). Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért.

2012.7.24.

139.

Hussam LUQA vezérőrnagy

(más néven: Husam, Housam, Houssam; Louqa, Louca, Louka, Luka)

(لوقا حسام لوقا)

Születési idő: 1964.

Születési hely: Damascus, Syria

Nem: férfi

A déli régió biztonsági bizottságának korábbi vezetője (a hivatalt 2018-tól 2020-ig töltötte be). Az Általános Biztonsági Igazgatóság (General Security Directorate) korábbi vezetője. Vezérőrnagy. 2012 áprilisától (Nasr al-Ali dandártábornok után) 2018.12.2-ig a politikai biztonsági igazgatóság (Political Security Directorate) homszi egységének vezetője volt. 2018.12.3-tól a politikai biztonsági igazgatóság vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért.

2012.7.24.

140.

Taha TAHA dandártábornok

(طه طه)

Nem: férfi

A politikai biztonsági részleg (Political Security Division) vezetője asszisztensének helyettese. A politikai biztonsági igazgatóság (Political Security Directorate) latakiai egységének korábbi vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért.

2012.7.24.

144.

Ahmed AL-JARROUCHEH vezérőrnagy (más néven: Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)

(احمد الجروشة)

Születési idő: 1957.

Nem: férfi

A központi hírszerzés (General Intelligence) külső hírszerzési (279-es) egységének korábbi vezetője. E minőségében felelős a központi hírszerzés által Szíria nagykövetségein végzett tevékenységekért.

2012.7.24.

146.

Ghassan Jaoudat ISMAIL vezérezredes

(más néven: Ismael)

(غسان جودت اسماعيل)

Születési idő: 1960.

Születési hely: Junaynat Ruslan – Darkoush, Tartous region, Syria

Nem: férfi

2019 óta a szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) vezetője. A légierő hírszerző szolgálatának korábbi igazgatóhelyettese, azt megelőzően pedig a légierő hírszerző szolgálata bevetési egységének vezetője, amely egység a különleges műveletek egységével együttműködve irányítja a légierő hírszerző szolgálata különleges egységeinek tevékenységeit. Utóbbiak fontos szerepet játszanak a szíriai rezsim általi elnyomásban. Ebbéli minőségében Ghassan Jaoudat Ismail azon katonai felsővezetők közé tartozik, akik közvetlenül részt vesznek a szíriai rezsim által az ellenzékiekkel szemben folytatott erőszakos elnyomásban, valamint polgári személyek eltüntetésének gyakorlatában.

2012.7.24.

147.

Amer AL-ACHI vezérőrnagy

(más néven: Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)

(عامر ابراهيم العشي)

Nem: férfi

A sweidai kormányzóság korábbi kormányzója, akit Bashar al-Assad elnök nevezett ki 2016 júliusában. A szíriai légierő hírszerző szolgálata (Syrian Air Force Intelligence Service) hírszerzési egységének korábbi vezetője (2012–2016). A légierő hírszerző szolgálatában betöltött e funkciója révén Amer al-Achi részt vesz a szíriai ellenzék elnyomásában.

2012.7.24.

156.

Hala Mohammad

(más néven: Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER

(هاله محمد الناصر)

Születési idő: 1964.

Születési hely: Raqqa, Syria

Nem: nő

Korábbi turisztikai miniszter. Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért.

2012.10.16.

172.

Ali HADAR (más néven: HAIDAR)

Születési idő: 1962.

Nem: férfi

A Nemzeti Megbékélési Ügynökség (National Reconciliation Agency) vezetője és a nemzeti megbékélésért felelős korábbi államminiszter. A Szíriai Szociálnacionalista Párt (Syrian Social Nationalist Party) intifáda szárnyának elnöke. Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért.

2012.10.16.

204.

Emad HAMSHO

(más néven: Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)

(حمشو عماد)

Cím: Hamsho Building 31 Baghdad Street Damascus, Syria

Nem: férfi

Felső vezetői tisztséget tölt be a Hamsho Trading társaságban. A Tanács által jegyzékbe vett Hamsho Trading-ben, a Hamsho International leányvállalatában betöltött vezető tisztségénél fogva támogatja a szíriai rezsimet. Kapcsolatban áll a Hamsho International nevű jegyzékbe vett szervezettel. Emellett a szíriai Vas- és Acélipari Tanács (Syrian Council of Iron and Steel) alelnöke a rezsimet szolgáló és jegyzékbe vett üzletemberekkel, pl. Ayman Jaberrel együtt. Kapcsolatban áll továbbá Bashar al-Assad elnökkel.

7.3.2015.

241.

Salam Mohammad AL-SAFFAF

Születési idő: 1979.

Nem: nő

Közigazgatási fejlesztési miniszter. 2017. márciusban nevezték ki.

2017.5.30.

265.

Mohamad Amer MARDINI

(más néven: Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI)

Születési idő: 1959.

Születési hely: Damascus, Syria

Nem: férfi

Korábbi felsőoktatási miniszter (hivatalát 2011 májusa után töltötte be, 2014. augusztus 27-én nevezték ki). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért.

2014.10.21.

268.

Ghassan Ahmed GHANNAM

(más néven: Ghassan Ghannan vezérőrnagy, Ghassan Ahmad Ghanem dandártábornok)

Rang: vezérőrnagy

Beosztás: A 155. „Rakéta” Brigád parancsnoka

Nem: férfi

A szíriai fegyveres erők 2011 májusát követően szolgálatot teljesítő, ezredesi és azzal egyenértékű vagy annál magasabb rangban lévő tagja. Vezérőrnagy és a 155. „Rakéta” Brigád parancsnoka. A 155. „Rakéta” Brigádban betöltött szerepe miatt kapcsolatban állt Maher al-Assaddal. A 155. „Rakéta” Brigád parancsnokaként támogatja a szíriai rezsimet, és felelős a polgári lakosság ellen folytatott erőszakos elnyomásért. Felelős azért, hogy 2013 januárja és márciusa között SCUD-rakétákat lőttek ki különböző polgári helyszínekre.

2014.10.21.

285

Samer FOZ

(más néven: Samir Foz /Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)

(سامر فوز)

Születési idő: 1973. május 20.

Születési hely: Homs, Syria / Latakia, Syria

Állampolgárság: szír, török

Török útlevelének száma: U 09471711 (kiállítás helye: Turkey; lejárat dátuma: 2024.7.21.)

Szíriai személyi száma: 06010274705

Cím: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubai, UAE

Beosztás: az Aman Group vezérigazgatója

Nem: férfi

Szíriában tevékenykedő prominens üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott érdekeltségekkel rendelkezik; itt említendő például a Marota City elnevezésű luxus lakó- és kereskedelmi negyed fejlesztésében részt vevő, a rezsim által támogatott közös vállalkozás. Samer Foz pénzügyi és egyéb támogatást nyújt a szíriai rezsim számára, többek között finanszírozást biztosít a szíriai Katonai Biztonsági Pajzs Erői (Military Security Shield Forces) részére, valamint gabonaügyleteket közvetít. A rezsimhez fűződő kapcsolatainak köszönhetően pénzügyi előnyökre tesz szert kereskedelmi lehetőségekhez való hozzáférése révén, nevezetesen a búzakereskedelmen és újjáépítési projekteken keresztül.

2019.1.21.

Egyéb adatok:

az Aman Group ügyvezető elnöke. Leányvállalatok: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Az Aman Group a magánszektorbeli partner az Aman Damascus JSC elnevezésű, a Damascus Cham Holdinggal közös vállalkozásban, amelyben Foz egyéni részvényes. Az Emmar Industries az Aman Group és a Hamisho Group közös vállalkozása, amelyben Foz többségi részesedéssel rendelkezik, és amelynek elnöki posztját is ő tölti be.

291.

Amer FOZ

(más néven: Amer Zuhair Fawz)

(عامر فوز)

Születési idő: 1976.3.11.

Állampolgárság: szír; Saint Kitts és Nevis

Személyi szám: 06010274747

Útlevélszám: 002-14-L169340

Egyesült arab emírségekbeli tartózkodási kártya: 784-1976-7135283-5

Prominens üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott személyes és családi üzleti érdekeltségekkel rendelkezik. Pénzügyi hasznot húz a kereskedelmi lehetőségekből és támogatja a szíriai rezsimet. 2012 és 2019 között az ASM International Trading LLC vezérigazgatója volt.

Emellett kapcsolatban áll testvérével, Samer Fozzal, akit a Tanács 2019 januárjában vett jegyzékbe mint olyan Szíriában tevékenykedő prominens üzletembert, aki a rezsim támogatója vagy kedvezményezettje. Testvérével együtt számos kereskedelmi projektet hajt végre, különösen Adra al-Ummaliyya (Damaszkusz [Damascus] egyik külvárosa) területén. E projektek között szerepel egy kábeleket és kábelkiegészítőket gyártó üzem, valamint egy napenergia segítségével villamos energiát termelő projekt. Az Aszad-rezsim nevében különböző tevékenységeket folytattak az ISIL-szel (Dáissal) is, beleértve fegyverek és lőszerek szállítását búzáért és olajért cserébe.

2020.2.17.

Beosztás: A District 6 Company alapítója; az Easy life Company alapító partnere

Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: Samer Foz; az Asas Steel Company alelnöke; Aman Holding

Nem: férfi

295.

Adel Anwar AL-OLABI

(más néven: Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)

(عادل أنور العلبي)

Születési idő: 1976

Állampolgárság: szír

Beosztás: a Damascus Cham Holding Company (DCHC) elnöke; Damaszkusz (Damascus) kormányzója

Nem: férfi

Prominens üzletember; támogatást nyújt a szíriai rezsim számára és annak kedvezményezettje is egyben. A damaszkuszi kormányzóság befektetési szerveként működő Damascus Cham Holding Company (DCHC) elnöke; a DCHC feladata a damaszkuszi kormányzóság ingatlanainak kezelése és a Marota City projekt megvalósítása.

Adel Anwar al-Olabi egyben Damaszkusz [Damascus] kormányzója is, a tisztségre Bashar al-Assad elnök nevezte ki 2018 novemberében. Damaszkusz [Damascus] kormányzójaként és a DCHC elnökeként felelős azokért az intézkedésekért, amelyek célja, hogy – elsősorban a Marota City projekten keresztül – végrehajtsák a rezsimnek a Damaszkuszban kisajátított földterületek fejlesztésére vonatkozó politikáját (többek között a 66. sz. rendeletet és a 10. sz. törvényt).

2020.2.17.”;

| 3. | A B. szakaszban („Szervezetek”) az alábbi bejegyzések lépnek a jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe: | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Bena Properties | Cham Holding Building, Daraa Highway, Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq, Syria, P.O.Box 9525 | Rami Makhlouf ellenőrzése alatt áll. Szíria legnagyobb ingatlanvállalata és a Cham Holding ingatlanügyi és befektetési szerve; finanszírozást biztosít a szíriai rezsimnek. | 2011.6.23. |
| 77. | Al Qatarji Company
  (más néven: Qatarji International Group; Al-Sham and Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)
  (مجموعة/شركة قاطرجي) | A szervezet típusa: magánvállalkozás
  Gazdasági ágazat: import/export; teherszállítás; kőolaj- és nyersanyagellátás
  Az igazgató/vezető neve: (a Tanács által jegyzékbe vett) Hussam al-Qatirji, vezérigazgató | A szír gazdaság több ágazatában tevékenykedő prominens vállalat. Az Al Qatarji Company, amelynek igazgatóságát Hussam al-Qatirji, a Szír Nemzetgyűlés jegyzékbe vett tagja irányítja, a következők révén támogatja a szíriai rezsimet, amelynek a kedvezményezettje is egyben: élelmiszerimport és -export leple alatt elősegíti a rezsim és a különböző szereplők – így például az ISIL (Dáis) – közötti üzemanyag-, fegyver- és lőszer-kereskedelmet, támogatja a rezsim mellett harcoló milíciákat és a rezsimmel fennálló kapcsolataiból hasznot húzva terjeszti ki kereskedelmi tevékenységét. | 2020.2.17. |
| | | Tényleges tulajdonos: (a Tanács által jegyzékbe vett) Hussam al-Qatirji
  Székhely: Mazzah, Damascus, Syria
  Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC | | |
| 78. | Damascus Cham Holding Company
  (más néven: Damascus Cham Private Joint Stock Company)
  (القابضة الشام دمشق) | A szervezet típusa: a magánjog hatálya alá tartozó állami tulajdonú vállalat
  Gazdasági ágazat: ingatlanfejlesztés
  Az igazgató/vezető neve: (a Tanács által jegyzékbe vett) Adel Anwar al-Olabi, az igazgatótanács elnöke és Damaszkusz [Damascus] kormányzója
  Tényleges tulajdonos: Damaszkusz [Damascus] kormányzósága | A Damascus Cham Holding Company-t a rezsim a damaszkuszi kormányzóság befektetési ágaként hozta létre a damaszkuszi kormányzóság ingatlanainak kezelésére és a Marota City projekt végrehajtására; utóbbi luxusingatlan-projekt különösen a 66. sz. rendelet és a 10. sz. törvény értelmében kisajátított földterületeken alapul.
  A Marota City projekt végrehajtásának irányításával a Damascus Cham Holding (amelynek elnöke a damaszkuszi kormányzó) támogatja a szíriai rezsimet és annak kedvezményezettje is egyben, továbbá előnyöket biztosít a rezsimmel szoros kapcsolatot ápoló üzletemberek számára, akik köz- és magánszféra közötti partnerségek révén jövedelmező megállapodásokat kötöttek a Damascus Cham Holding Company-val. | 2020.2.17.” |
| | | Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: (a Tanács által jegyzékbe vett) Rami Makhlouf; (a Tanács által jegyzékbe vett) Samer Foz; (a Tanács által jegyzékbe vett) Mazen Tarazi; a Talas csoport, tulajdonosa: (a Tanács által jegyzékbe vett) Anas Talas üzletember;
  (a Tanács által jegyzékbe vett) Khaled al-Zubaidi; (a Tanács által jegyzékbe vett) Nader Qalei | | |

3.

A B. szakaszban („Szervezetek”) az alábbi bejegyzések lépnek a jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe:

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

„1.

Bena Properties

Cham Holding Building, Daraa Highway, Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq, Syria, P.O.Box 9525

Rami Makhlouf ellenőrzése alatt áll. Szíria legnagyobb ingatlanvállalata és a Cham Holding ingatlanügyi és befektetési szerve; finanszírozást biztosít a szíriai rezsimnek.

2011.6.23.

77.

Al Qatarji Company

(más néven: Qatarji International Group; Al-Sham and Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)

(مجموعة/شركة قاطرجي)

A szervezet típusa: magánvállalkozás

Gazdasági ágazat: import/export; teherszállítás; kőolaj- és nyersanyagellátás

Az igazgató/vezető neve: (a Tanács által jegyzékbe vett) Hussam al-Qatirji, vezérigazgató

A szír gazdaság több ágazatában tevékenykedő prominens vállalat. Az Al Qatarji Company, amelynek igazgatóságát Hussam al-Qatirji, a Szír Nemzetgyűlés jegyzékbe vett tagja irányítja, a következők révén támogatja a szíriai rezsimet, amelynek a kedvezményezettje is egyben: élelmiszerimport és -export leple alatt elősegíti a rezsim és a különböző szereplők – így például az ISIL (Dáis) – közötti üzemanyag-, fegyver- és lőszer-kereskedelmet, támogatja a rezsim mellett harcoló milíciákat és a rezsimmel fennálló kapcsolataiból hasznot húzva terjeszti ki kereskedelmi tevékenységét.

2020.2.17.

Tényleges tulajdonos: (a Tanács által jegyzékbe vett) Hussam al-Qatirji

Székhely: Mazzah, Damascus, Syria

Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC

78.

Damascus Cham Holding Company

(más néven: Damascus Cham Private Joint Stock Company)

(القابضة الشام دمشق)

A szervezet típusa: a magánjog hatálya alá tartozó állami tulajdonú vállalat

Gazdasági ágazat: ingatlanfejlesztés

Az igazgató/vezető neve: (a Tanács által jegyzékbe vett) Adel Anwar al-Olabi, az igazgatótanács elnöke és Damaszkusz [Damascus] kormányzója

Tényleges tulajdonos: Damaszkusz [Damascus] kormányzósága

A Damascus Cham Holding Company-t a rezsim a damaszkuszi kormányzóság befektetési ágaként hozta létre a damaszkuszi kormányzóság ingatlanainak kezelésére és a Marota City projekt végrehajtására; utóbbi luxusingatlan-projekt különösen a 66. sz. rendelet és a 10. sz. törvény értelmében kisajátított földterületeken alapul.

A Marota City projekt végrehajtásának irányításával a Damascus Cham Holding (amelynek elnöke a damaszkuszi kormányzó) támogatja a szíriai rezsimet és annak kedvezményezettje is egyben, továbbá előnyöket biztosít a rezsimmel szoros kapcsolatot ápoló üzletemberek számára, akik köz- és magánszféra közötti partnerségek révén jövedelmező megállapodásokat kötöttek a Damascus Cham Holding Company-val.

2020.2.17.”

Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: (a Tanács által jegyzékbe vett) Rami Makhlouf; (a Tanács által jegyzékbe vett) Samer Foz; (a Tanács által jegyzékbe vett) Mazen Tarazi; a Talas csoport, tulajdonosa: (a Tanács által jegyzékbe vett) Anas Talas üzletember;

(a Tanács által jegyzékbe vett) Khaled al-Zubaidi; (a Tanács által jegyzékbe vett) Nader Qalei

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/849 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. március 11.)

az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. melléklete 3. részének a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében szereplő 3. táblázat tartalmazza a veszélyes anyagoknak az említett rendelet I. mellékletének 2–5. részében meghatározott kritériumokon alapuló harmonizált osztályozási és címkézési jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

Az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében szereplő 3. táblázat tartalmazza a veszélyes anyagoknak az említett rendelet I. mellékletének 2–5. részében meghatározott kritériumokon alapuló harmonizált osztályozási és címkézési jegyzékét.

| (2) | Az 1272/2008/EK rendelet 37. cikke alapján javaslatokat nyújtottak be az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség) bizonyos anyagok harmonizált osztályozására és címkézésére vonatkozó bejegyzések beillesztésére, illetőleg bizonyos egyéb anyagok harmonizált osztályozásának és címkézésének aktualizálására vagy törlésére vonatkozóan. Az Ügynökség Kockázatértékelési Bizottsága (RAC) az érintett felektől kapott észrevételek figyelembevételével véleményeket (2) fogadott el ezekről a javaslatokról. Az elfogadott RAC-vélemények a következők:






  — | az 1,2,4-triazolról szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- | --- |

(2)

Az 1272/2008/EK rendelet 37. cikke alapján javaslatokat nyújtottak be az Európai Vegyianyag-ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség) bizonyos anyagok harmonizált osztályozására és címkézésére vonatkozó bejegyzések beillesztésére, illetőleg bizonyos egyéb anyagok harmonizált osztályozásának és címkézésének aktualizálására vagy törlésére vonatkozóan. Az Ügynökség Kockázatértékelési Bizottsága (RAC) az érintett felektől kapott észrevételek figyelembevételével véleményeket (2) fogadott el ezekről a javaslatokról. Az elfogadott RAC-vélemények a következők:

—

az 1,2,4-triazolról szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | az 1,4-dioxánról szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az 1,4-dioxánról szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a benzil-szalicilátról szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a benzil-szalicilátról szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a flumioxazinról (ISO) szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a flumioxazinról (ISO) szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a mankozebről (ISO) szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a mankozebről (ISO) szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | az (EU) 2016/1179 bizottsági rendeletben felsorolt réztartalmú anyagokra vonatkozó hosszú távú vízi toxicitási veszély tekintetében javasolt M-tényezőkre vonatkozó, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2016/1179 bizottsági rendeletben felsorolt réztartalmú anyagokra vonatkozó hosszú távú vízi toxicitási veszély tekintetében javasolt M-tényezőkre vonatkozó, 2019. március 15-i vélemény,

| — | az N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil}-3-(difluormetil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboxamid; szedaxánról szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil}-3-(difluormetil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboxamid; szedaxánról szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | az N-metoxi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklórfenil)-etil]-3-(difluormetil)-1-metilpirazol-4-karboxamid; pidiflumetofenről szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az N-metoxi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklórfenil)-etil]-3-(difluormetil)-1-metilpirazol-4-karboxamid; pidiflumetofenről szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a p-cimén; 1-izopropil-4-metilbenzolról szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a p-cimén; 1-izopropil-4-metilbenzolról szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a p-menta-1,3-dién; alfa-terpinén; 1-izopropil-4-metilciklohexa-1,3-diénről szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a p-menta-1,3-dién; alfa-terpinén; 1-izopropil-4-metilciklohexa-1,3-diénről szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a protiokonazolról szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a protiokonazolról szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | az (R)-p-menta-1,8-dién; d-limonénről szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az (R)-p-menta-1,8-dién; d-limonénről szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a tiofanát-metilről szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a tiofanát-metilről szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a tolklofosz-metil (ISO); O-(2,6-diklór-p-tolil)-O,O-dimetil-tiofoszfátról szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a tolklofosz-metil (ISO); O-(2,6-diklór-p-tolil)-O,O-dimetil-tiofoszfátról szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a tolpiralátról szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a tolpiralátról szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | a trinikkel-diszulfidról szóló, 2019. március 15-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a trinikkel-diszulfidról szóló, 2019. március 15-i vélemény,

| — | az azametifoszról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az azametifoszról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | a 2-fenoxietanolról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a 2-fenoxietanolról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | a 2,2-dibróm-2-cianoacetamidról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a 2,2-dibróm-2-cianoacetamidról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | a 3-aminometil-3,5,5-trimetilciklohexilaminról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a 3-aminometil-3,5,5-trimetilciklohexilaminról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | a 6,6’-di-terc-butil-2,2’-metiléndi-p-krezolról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a 6,6’-di-terc-butil-2,2’-metiléndi-p-krezolról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | a diflufenikan (ISO); N-(2,4-difluorfenil)-2-[3-(trifluormetil)fenoxi]-3-piridinkarboxamidról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a diflufenikan (ISO); N-(2,4-difluorfenil)-2-[3-(trifluormetil)fenoxi]-3-piridinkarboxamidról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | az imidakloprid (ISO); 1-(6-klórpiridin-3-ilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidénaminról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az imidakloprid (ISO); 1-(6-klórpiridin-3-ilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidénaminról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | a piriofenonról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a piriofenonról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | az S-abszcizinsavról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az S-abszcizinsavról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | a tetrakisz(2,6-dimetilfenil)-m-fenilén-bifoszfátról szóló, 2019. június 13-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a tetrakisz(2,6-dimetilfenil)-m-fenilén-bifoszfátról szóló, 2019. június 13-i vélemény,

| — | az 1,2-epoxi-4-epoxietilciklohexánról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az 1,2-epoxi-4-epoxietilciklohexánról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a 4-metilpentán-2-onról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a 4-metilpentán-2-onról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a bórsav; dibór-trioxid; tetrabór-dinátrium-heptaoxid, hidrát; dinátrum-tetraborát, vízmentes; ortobórsav, nátriumsó; dinátrium-tetraborát-dekahidrát; dinátrium-tetraborát-pentahidrátról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a bórsav; dibór-trioxid; tetrabór-dinátrium-heptaoxid, hidrát; dinátrum-tetraborát, vízmentes; ortobórsav, nátriumsó; dinátrium-tetraborát-dekahidrát; dinátrium-tetraborát-pentahidrátról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a citromsavról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a citromsavról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a klomazonról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a klomazonról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a dezmedifamról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a dezmedifamról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a dimetomorfról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a dimetomorfról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | az emamektin-benzoátról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az emamektin-benzoátról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | az eszfenvalerát (ISO); (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(S)-2-(4-klórfenil)-3-metilbutirátról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az eszfenvalerát (ISO); (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(S)-2-(4-klórfenil)-3-metilbutirátról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | az etametszulfuron-metilről (ISO) szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az etametszulfuron-metilről (ISO) szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a mekoprop-P (ISO); (R)-2-(4-klór-2-metilfenoxi)propionsavról és sóiról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a mekoprop-P (ISO); (R)-2-(4-klór-2-metilfenoxi)propionsavról és sóiról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a metil-szalicilátról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a metil-szalicilátról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a fenmedifámról (ISO) szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a fenmedifámról (ISO) szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a trifloxistrobinról (ISO) szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a trifloxistrobinról (ISO) szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | a tritikonazolról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a tritikonazolról szóló, 2019. szeptember 20-i vélemény,

| — | az 1,4-dimetilnaftalénről szóló, 2019. december 5-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az 1,4-dimetilnaftalénről szóló, 2019. december 5-i vélemény,

| — | a (3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroxi-5,6-dimetilheptán-2-il]-5,6-dihidroxi-7a,9a-dimetilhexadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oxepin-3-on; 24-epibrasszinolidról szóló 2019. december 5-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a (3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroxi-5,6-dimetilheptán-2-il]-5,6-dihidroxi-7a,9a-dimetilhexadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oxepin-3-on; 24-epibrasszinolidról szóló 2019. december 5-i vélemény,

| — | a 3-metilpirazolról szóló, 2019. december 5-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a 3-metilpirazolról szóló, 2019. december 5-i vélemény,

| — | a karbendazim (ISO); metil-benzimidazol-2-il-karbamátról szóló, 2019. december 5-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a karbendazim (ISO); metil-benzimidazol-2-il-karbamátról szóló, 2019. december 5-i vélemény,

| — | a cipermetrin cisz/transz +/- 40/60; (RS)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklórvinil)-2,2-dimetilciklopropánkarboxilátról szóló, 2019. december 5-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a cipermetrin cisz/transz +/- 40/60; (RS)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklórvinil)-2,2-dimetilciklopropánkarboxilátról szóló, 2019. december 5-i vélemény,

| — | az imazamox (ISO); (RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-oxo-2-imidazolin-2-il)-5-metoximetilnikotinsavról szóló, 2019. december 5-i vélemény, |
| --- | --- |

—

az imazamox (ISO); (RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-oxo-2-imidazolin-2-il)-5-metoximetilnikotinsavról szóló, 2019. december 5-i vélemény,

| — | a tetrafluoretilénről szóló, 2019. december 5-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a tetrafluoretilénről szóló, 2019. december 5-i vélemény,

| — | a tiametoxam (ISO); 3-(2-klórtiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oxadiazinan-4-ilidén-N-nitroaminról szóló, 2019. december 5-i vélemény, |
| --- | --- |

—

a tiametoxam (ISO); 3-(2-klórtiazol-5-ilmetil)-5-metil[1,3,5]oxadiazinan-4-ilidén-N-nitroaminról szóló, 2019. december 5-i vélemény,

| — | a trinexapak-etil (ISO); etil-4-[ciklopropil(hidroxi)metilén]-3,5-dioxociklohexánkarboxilátról szóló, 2019. december 5-i vélemény. |
| --- | --- |

—

a trinexapak-etil (ISO); etil-4-[ciklopropil(hidroxi)metilén]-3,5-dioxociklohexánkarboxilátról szóló, 2019. december 5-i vélemény.

| (3) | A becsült akut toxicitási értékek (ATE) elsősorban az akut toxicitásúként besorolt anyagokat tartalmazó keverékek emberi egészségre gyakorolt akut toxicitásának osztályozására szolgálnak. A harmonizált becsült akut toxicitási értékeknek az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletében szereplő jegyzékbe történő felvétele megkönnyíti a keverékek osztályozásának harmonizálását, és segítséget nyújt a végrehajtásért felelős hatóságoknak. További tudományos értékelést követően az Ügynökség a RAC más anyagokra vonatkozó véleményeiben javasoltakon felül becsült akut toxicitási értékeket állapított meg a diréz-oxidra, a diréz-klorid-trihidroxidra, a tetraréz-hexahidroxid-szulfátra és a tetraréz-hexahidroxid-szulfát-hidrátra, a rézpelyhekre (alifás sav bevonattal), a réz(II)-karbonát-réz(II)-hidroxidra (1:1), a réz-dihidroxidra; a réz(II)-hidroxidra, a bordeaux-i keverékre, valamint a réz-szulfát kalcium-dihidroxiddal és réz-szulfát-pentahidráttal képzett reakciótermékeire. Ezeket a becsült akut toxicitási értékeket be kell illeszteni az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében szereplő 3. táblázat utolsó előtti oszlopába. |
| --- | --- |

(3)

A becsült akut toxicitási értékek (ATE) elsősorban az akut toxicitásúként besorolt anyagokat tartalmazó keverékek emberi egészségre gyakorolt akut toxicitásának osztályozására szolgálnak. A harmonizált becsült akut toxicitási értékeknek az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletében szereplő jegyzékbe történő felvétele megkönnyíti a keverékek osztályozásának harmonizálását, és segítséget nyújt a végrehajtásért felelős hatóságoknak. További tudományos értékelést követően az Ügynökség a RAC más anyagokra vonatkozó véleményeiben javasoltakon felül becsült akut toxicitási értékeket állapított meg a diréz-oxidra, a diréz-klorid-trihidroxidra, a tetraréz-hexahidroxid-szulfátra és a tetraréz-hexahidroxid-szulfát-hidrátra, a rézpelyhekre (alifás sav bevonattal), a réz(II)-karbonát-réz(II)-hidroxidra (1:1), a réz-dihidroxidra; a réz(II)-hidroxidra, a bordeaux-i keverékre, valamint a réz-szulfát kalcium-dihidroxiddal és réz-szulfát-pentahidráttal képzett reakciótermékeire. Ezeket a becsült akut toxicitási értékeket be kell illeszteni az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében szereplő 3. táblázat utolsó előtti oszlopába.

| (4) | A Bizottsághoz további információk érkeztek, amelyek vitatták a RAC mankozebre vonatkozó 2019. március 15-i, 4-metilpentán-2-onra vonatkozó 2019. szeptember 20-i és dimetomorfra vonatkozó 2019. szeptember 20-i véleményében foglalt tudományos értékelést. Az információk értékelését követően a Bizottság megállapította, hogy azok nem szolgáltatnak elegendő alapot a RAC véleményeiben foglalt tudományos elemzés kétségbe vonásához. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz további információk érkeztek, amelyek vitatták a RAC mankozebre vonatkozó 2019. március 15-i, 4-metilpentán-2-onra vonatkozó 2019. szeptember 20-i és dimetomorfra vonatkozó 2019. szeptember 20-i véleményében foglalt tudományos értékelést. Az információk értékelését követően a Bizottság megállapította, hogy azok nem szolgáltatnak elegendő alapot a RAC véleményeiben foglalt tudományos elemzés kétségbe vonásához.

| (5) | A Bizottság mindezek tükrében helyénvalónak tartja bizonyos anyagok harmonizált osztályozásának és címkézésének bevezetését, frissítését vagy törlését. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság mindezek tükrében helyénvalónak tartja bizonyos anyagok harmonizált osztályozásának és címkézésének bevezetését, frissítését vagy törlését.

| (6) | Az 1272/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 1272/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az új, illetve az aktualizált harmonizált osztályozásoknak való megfelelés nem írható elő azonnali követelményként, mivel bizonyos időre van szükség ahhoz, hogy a szállítók hozzáigazíthassák az anyagok és keverékek címkézését és csomagolását az új, illetve felülvizsgált osztályozásokhoz, és hogy értékesítsék az eddig érvényben lévő szabályozási követelmények hatálya alá tartozó, már meglévő készleteiket. Erre az időtartamra azért is szükség van, hogy a szállítóknak elegendő idejük legyen megtenni az egyéb jogi követelményeknek való folyamatos megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket az e rendelettel bevezetett változtatásokat követően. E követelmények közé tartozhatnak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 22. cikke (1) bekezdésének f) pontjában, illetve az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 50. cikkében meghatározott követelmények. A szállítók számára ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy önkéntes alapon már e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt alkalmazzák az új, illetve felülvizsgált harmonizált osztályozásokat, és hozzáigazítsák a címkézést és a csomagolást, valamint hogy a rendelet hatálybalépésének napjától biztosítani tudják az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, kellő rugalmasságot biztosítva a szállítók számára. |
| --- | --- |

(7)

Az új, illetve az aktualizált harmonizált osztályozásoknak való megfelelés nem írható elő azonnali követelményként, mivel bizonyos időre van szükség ahhoz, hogy a szállítók hozzáigazíthassák az anyagok és keverékek címkézését és csomagolását az új, illetve felülvizsgált osztályozásokhoz, és hogy értékesítsék az eddig érvényben lévő szabályozási követelmények hatálya alá tartozó, már meglévő készleteiket. Erre az időtartamra azért is szükség van, hogy a szállítóknak elegendő idejük legyen megtenni az egyéb jogi követelményeknek való folyamatos megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket az e rendelettel bevezetett változtatásokat követően. E követelmények közé tartozhatnak az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 22. cikke (1) bekezdésének f) pontjában, illetve az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 50. cikkében meghatározott követelmények. A szállítók számára ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy önkéntes alapon már e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt alkalmazzák az új, illetve felülvizsgált harmonizált osztályozásokat, és hozzáigazítsák a címkézést és a csomagolást, valamint hogy a rendelet hatálybalépésének napjától biztosítani tudják az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét, kellő rugalmasságot biztosítva a szállítók számára.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1272/2008/EK rendelet módosításai

Az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében foglalt 3. táblázat az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2022. december 17-től kell alkalmazni.

E cikk második bekezdésétől eltérve az anyagok és a keverékek e rendeletnek megfelelően osztályozhatók, címkézhetők és csomagolhatók e rendelet hatálybalépésének napjától.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. március 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

1

(2)  A vélemények az alábbi weboldalon érhetők el: https://echa.europa.eu/registry-of-clh-intentions-until-outcome/-/dislist/name/-/ecNumber/-/casNumber/-/dte_receiptFrom/-/dte_receiptTo/-/prc_public_status/Opinion+Adopted/dte_withdrawnFrom/-/dte_withdrawnTo/-/sbm_expected_submissionFrom/-/sbm_expected_submissionTo/-/dte_finalise_deadlineFrom/-/dte_finalise_deadlineTo/-/haz_addional_hazard/-/lec_submitter/-/dte_assessmentFrom/-/dte_assessmentTo/-/prc_regulatory_programme/-/

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 528/2012/EU rendelete (2012. május 22.). a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

Az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. részében található 3. táblázat az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A jegyzék a következő bejegyzésekkel egészül ki:
















  Indexszám | Kémiai név | EK-szám | CAS-szám | Osztályozás | Címkézés | Egyedi koncentráció-határértékek, M-tényezők és becsült akut toxicitási értékek (ATE) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veszélyességi osztályok és kategóriák kódjai | Figyelmeztető mondatok kódjai | Veszélyt jelző piktogramok, figyelmeztetések kódjai | Figyelmeztető mondatok kódjai | Kiegészítő figyelmeztető mondatok kódjai |
| „601-093-00-6 | 1,4-dimetilnaftalin | 209-335-9 | 571-58-4 | Acute Tox. 4
  Asp. Tox. 1
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 3 | H302
  H304
  H319
  H400
  H412 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H302
  H304
  H319
  H410 | | szájon át: ATE = 1 300  mg/ttkg
  M = 1” | |
| „601-094-00-1 | 1-izopropil-4-metilbenzol;

  p-cimén | 202-796-7 | 99-87-6 | Flam. Liq. 3
  Acute Tox. 3
  Asp. Tox. 1
  Aquatic Chronic 2 | H226
  H331
  H304
  H411 | GHS02
  GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H226
  H331
  H304
  H411 | | belélegzés: ATE = 3 mg/l (gőzök)” | |
| „601-095-00-7 | p-menta-1,3-dién; 1-izopropil-4-metilciklohexa-1,3-dién;
  alfa-terpinén | 202-795-1 | 99-86-5 | Flam. Liq. 3
  Acute Tox. 4
  Skin Sens. 1
  Asp. Tox. 1
  Aquatic Chronic 2 | H226
  H302
  H317
  H304
  H411 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H226
  H302
  H317
  H304
  H411 | | szájon át: ATE = 1 680  mg/ttkg” | |
| „602-110-00-X | tetrafluoretilén | 204-126-9 | 116-14-3 | Carc. 1B | H350 | GHS08
  Dgr | H350” | | | |
| „604-095-00-5 | 6,6’-di-terc-butil-2,2’-metiléndi-p-krezol;
  [DBMC] | 204-327-1 | 119-47-1 | Repr. 1B | H360F | GHS08
  Dgr | H360F” | | | |
| „606-152-00-X | (5-klór-2-metoxi-4-metil-3-piridil)(4,5,6-trimetoxi-o-tolil)metanon; piriofenon | - | 688046-61-9 | Carc. 2
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H410 | | M = 1” | |
| „607-747-00-7 | 2,2-dibróm-2-cianoacetamid; [DBNPA] | 233-539-7 | 10222-01-2 | Acute Tox. 2
  Acute Tox. 3
  STOT RE 1
  Skin Irrit. 2
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H330
  H301
  H372 (légutak) (belélegzés)
  H315
  H318
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H301
  H372 (légutak) (belélegzés)
  H315
  H318
  H317
  H410 | | belélegzés: ATE = 0,24 mg/L (por vagy köd)
  szájon át: ATE = 118 mg/ttkg
  M = 1
  M = 1” | |
| „607-748-00-2 | [S-(Z,E)]-5-(1-hidroxi-2,6,6-trimetil-4-oxociklohex-2-én-1-il)-3-metilpenta-2,4-diénsav;

  S-abszcizinsav | 244-319-5 | 21293-29-8 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| „607-749-00-8 | metil-szalicilát | 204-317-7 | 119-36-8 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Skin Sens. 1B
  Aquatic Chronic 3 | H361d
  H302
  H317
  H412 | GHS07
  GHS08
  Wng | H361d
  H302
  H317
  H412 | | szájon át: ATE = 890 mg/ttkg” | |
| „607-750-00-3 | citromsav | 201-069-1 | 77-92-9 | Eye Irrit. 2
  STOT SE 3 | H319
  H335 | GHS07
  Wng | H319
  H335” | | | |
| „607-751-00-9 | etametszulfuron-metil (ISO);
  metil 2-({[4-etoxi-6-(metilamino)-1,3,5-triazin-2-il]karbamoil}szulfamoil)benzoát | - | 97780-06-8 | Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H319
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H319
  H410 | | M = 1 000
  M = 100” | |
| „607-752-00-4 | trinexapak-etil (ISO);
  etil-4-[ciklopropil(hidroxi)metilén]-3,5-dioxociklohexánkarboxilát | - | 95266-40-3 | STOT RE 2
  Skin Sens. 1B
  Aquatic Chronic 1 | H373 (gyomor-bél rendszer)
  H317
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H373 (gyomor-bél rendszer)
  H317
  H410 | | M = 1” | |
| „607-753-00-X | (3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroxi-5,6-dimetilheptán-2-il]-5,6-dihidroxi-7a,9a-dimetilhexadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oxepin-3-on; 24-epibrasszinolid | - | 78821-43-9 | Aquatic Chronic 4 | H413 | | H413” | | | |
| „607-754-00-5 | benzil-szalicilát | 204-262-9 | 118-58-1 | Skin Sens. 1B | H317 | GHS07
  Wng | H317” | | | |
| „607-755-00-0 | (RS)-1-ļ1-etil-4-[4-mezil-3-(2-metoxietoxi)-o-toluoil]pirazol-5-iloxi}etil-metil-karbonát;
  tolpiralát | - | 1101132-67-5 | Carc. 2
  Repr. 2
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H361fd
  H373 (szem)
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H361fd
  H373 (szem)
  H410 | | M = 10
  M = 100” | |
| „613-337-00-9 | protiokonazol (ISO);
  2-[2-(1-klórciklopropil)-3-(2-klórfenil)-2-hidroxipropil]-2,4-dihidro-3H-1,2,4-triazol-3-tion | - | 178928-70-6 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 10
  M = 1” | |
| „613-338-00-4 | azametifosz (ISO); S-[(6-klór-2-oxooxazol[4,5-b]piridin-3(2H)-il)metil] O,O-dimetil-tiofoszfát | 252-626-0 | 35575-96-3 | Carc. 2
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  STOT SE 1
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H331
  H302
  H370 (idegrendszer)
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H351
  H331
  H302
  H370 (idegrendszer)
  H317
  H410 | | belélegzés: ATE = 0,5 mg/L (por vagy köd)
  szájon át: ATE = 500 mg/ttkg
  M = 1 000
  M = 1 000 ” | |
| „613-339-00-X | 3-metilpirazol | 215-925-7 | 1453-58-3 | Repr. 1B
  Acute Tox. 4
  STOT RE 2
  Skin Corr. 1
  Eye Dam. 1 | H360D
  H302
  H373 (tüdő)
  H314
  H318 | GHS08
  GHS07
  GHS05
  Dgr | H360D
  H302
  H373 (tüdő)
  H314 | | szájon át: ATE = 500 mg/ttkg” | |
| „613-340-00-5 | klomazon (ISO); 2-(2-klórbenzil)-4,4-dimetil-1,2-oxazolidin-3-on | - | 81777-89-1 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H302
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H332
  H302
  H410 | | belélegzés: ATE = 4,85 mg/L (por vagy köd)
  szájon át: ATE = 768 mg/ttkg
  M = 1
  M = 1” | |
| „614-030-00-2 | emamektin-benzoát (ISO); (4”R)-4”-dezoxi-4”-(metilamino)-avermectin-B1-benzoát | - | 155569-91-8 | Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  STOT SE 1
  STOT RE 1
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H311
  H301
  H370 (idegrendszer)
  H372 (idegrendszer)
  H318
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H331
  H311
  H301
  H370 (idegrendszer)
  H372 (idegrendszer)
  H318
  H410 | | belélegzés:
  ATE = 0,663
  mg/l (por vagy köd)
  bőrön át:
  ATE = 300
  mg/ttkg
  szájon át: ATE =
  60 mg/ttkg
  STOT RE 1; H372: C ≥ 5 %; STOT RE 2; H373: 0,5 % ≤ C < 5 %
  M = 10 000
  M = 10 000 ” | |
| „616-234-00-7 | N-metoxi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklórfenil)-etil]-3-(difluormetil)-1-metilpirazol-4-karboxamid; pidiflumetofen | - | 1228284-64-7 | Carc. 2
  Repr. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H361f
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H361f
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| „616-235-00-2 | N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil}-3-(difluormetil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboxamid; szedaxán | - | 874967-67-6 | Carc. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 2 | H351
  H400
  H411 | GHS08
  GHS09
  Wng | H351
  H410 | | M = 1” | |

1.

A jegyzék a következő bejegyzésekkel egészül ki:

Indexszám

Kémiai név

EK-szám

CAS-szám

Osztályozás

Címkézés

Egyedi koncentráció-határértékek, M-tényezők és becsült akut toxicitási értékek (ATE)

Megjegyzések

Veszélyességi osztályok és kategóriák kódjai

Figyelmeztető mondatok kódjai

Veszélyt jelző piktogramok, figyelmeztetések kódjai

Figyelmeztető mondatok kódjai

Kiegészítő figyelmeztető mondatok kódjai

„601-093-00-6

1,4-dimetilnaftalin

209-335-9

571-58-4

Acute Tox. 4

Asp. Tox. 1

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 3

H302

H304

H319

H400

H412

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H302

H304

H319

H410

szájon át: ATE = 1 300  mg/ttkg

M = 1”

„601-094-00-1

1-izopropil-4-metilbenzol;

p-cimén

202-796-7

99-87-6

Flam. Liq. 3

Acute Tox. 3

Asp. Tox. 1

Aquatic Chronic 2

H226

H331

H304

H411

GHS02

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H226

H331

H304

H411

belélegzés: ATE = 3 mg/l (gőzök)”

„601-095-00-7

p-menta-1,3-dién; 1-izopropil-4-metilciklohexa-1,3-dién;

alfa-terpinén

202-795-1

99-86-5

Flam. Liq. 3

Acute Tox. 4

Skin Sens. 1

Asp. Tox. 1

Aquatic Chronic 2

H226

H302

H317

H304

H411

GHS02

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H226

H302

H317

H304

H411

szájon át: ATE = 1 680  mg/ttkg”

„602-110-00-X

tetrafluoretilén

204-126-9

116-14-3

Carc. 1B

H350

GHS08

Dgr

H350”

„604-095-00-5

6,6’-di-terc-butil-2,2’-metiléndi-p-krezol;

[DBMC]

204-327-1

119-47-1

Repr. 1B

H360F

GHS08

Dgr

H360F”

„606-152-00-X

(5-klór-2-metoxi-4-metil-3-piridil)(4,5,6-trimetoxi-o-tolil)metanon; piriofenon

-

688046-61-9

Carc. 2

Aquatic Chronic 1

H351

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H410

M = 1”

„607-747-00-7

2,2-dibróm-2-cianoacetamid; [DBNPA]

233-539-7

10222-01-2

Acute Tox. 2

Acute Tox. 3

STOT RE 1

Skin Irrit. 2

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H330

H301

H372 (légutak) (belélegzés)

H315

H318

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H301

H372 (légutak) (belélegzés)

H315

H318

H317

H410

belélegzés: ATE = 0,24 mg/L (por vagy köd)

szájon át: ATE = 118 mg/ttkg

M = 1

M = 1”

„607-748-00-2

[S-(Z,E)]-5-(1-hidroxi-2,6,6-trimetil-4-oxociklohex-2-én-1-il)-3-metilpenta-2,4-diénsav;

S-abszcizinsav

244-319-5

21293-29-8

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 1

M = 1”

„607-749-00-8

metil-szalicilát

204-317-7

119-36-8

Repr. 2

Acute Tox. 4

Skin Sens. 1B

Aquatic Chronic 3

H361d

H302

H317

H412

GHS07

GHS08

Wng

H361d

H302

H317

H412

szájon át: ATE = 890 mg/ttkg”

„607-750-00-3

citromsav

201-069-1

77-92-9

Eye Irrit. 2

STOT SE 3

H319

H335

GHS07

Wng

H319

H335”

„607-751-00-9

etametszulfuron-metil (ISO);

metil 2-({[4-etoxi-6-(metilamino)-1,3,5-triazin-2-il]karbamoil}szulfamoil)benzoát

-

97780-06-8

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H319

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H319

H410

M = 1 000

M = 100”

„607-752-00-4

trinexapak-etil (ISO);

etil-4-[ciklopropil(hidroxi)metilén]-3,5-dioxociklohexánkarboxilát

-

95266-40-3

STOT RE 2

Skin Sens. 1B

Aquatic Chronic 1

H373 (gyomor-bél rendszer)

H317

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H373 (gyomor-bél rendszer)

H317

H410

M = 1”

„607-753-00-X

(3aS,5S,6R,7aR,7bS,9aS,10R,12aS,12bS)-10-[(2S,3R,4R,5R)-3,4-dihidroxi-5,6-dimetilheptán-2-il]-5,6-dihidroxi-7a,9a-dimetilhexadekahidro-3H-benzo[c]indeno[5,4-e]oxepin-3-on; 24-epibrasszinolid

-

78821-43-9

Aquatic Chronic 4

H413

H413”

„607-754-00-5

benzil-szalicilát

204-262-9

118-58-1

Skin Sens. 1B

H317

GHS07

Wng

H317”

„607-755-00-0

(RS)-1-ļ1-etil-4-[4-mezil-3-(2-metoxietoxi)-o-toluoil]pirazol-5-iloxi}etil-metil-karbonát;

tolpiralát

-

1101132-67-5

Carc. 2

Repr. 2

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H361fd

H373 (szem)

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H361fd

H373 (szem)

H410

M = 10

M = 100”

„613-337-00-9

protiokonazol (ISO);

2-[2-(1-klórciklopropil)-3-(2-klórfenil)-2-hidroxipropil]-2,4-dihidro-3H-1,2,4-triazol-3-tion

-

178928-70-6

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 10

M = 1”

„613-338-00-4

azametifosz (ISO); S-[(6-klór-2-oxooxazol[4,5-b]piridin-3(2H)-il)metil] O,O-dimetil-tiofoszfát

252-626-0

35575-96-3

Carc. 2

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

STOT SE 1

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H331

H302

H370 (idegrendszer)

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H351

H331

H302

H370 (idegrendszer)

H317

H410

belélegzés: ATE = 0,5 mg/L (por vagy köd)

szájon át: ATE = 500 mg/ttkg

M = 1 000

M = 1 000 ”

„613-339-00-X

3-metilpirazol

215-925-7

1453-58-3

Repr. 1B

Acute Tox. 4

STOT RE 2

Skin Corr. 1

Eye Dam. 1

H360D

H302

H373 (tüdő)

H314

H318

GHS08

GHS07

GHS05

Dgr

H360D

H302

H373 (tüdő)

H314

szájon át: ATE = 500 mg/ttkg”

„613-340-00-5

klomazon (ISO); 2-(2-klórbenzil)-4,4-dimetil-1,2-oxazolidin-3-on

-

81777-89-1

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H302

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H332

H302

H410

belélegzés: ATE = 4,85 mg/L (por vagy köd)

szájon át: ATE = 768 mg/ttkg

M = 1

M = 1”

„614-030-00-2

emamektin-benzoát (ISO); (4”R)-4”-dezoxi-4”-(metilamino)-avermectin-B1-benzoát

-

155569-91-8

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

STOT SE 1

STOT RE 1

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H311

H301

H370 (idegrendszer)

H372 (idegrendszer)

H318

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS08

GHS09

Dgr

H331

H311

H301

H370 (idegrendszer)

H372 (idegrendszer)

H318

H410

belélegzés:

ATE = 0,663

mg/l (por vagy köd)

bőrön át:

ATE = 300

mg/ttkg

szájon át: ATE =

60 mg/ttkg

STOT RE 1; H372: C ≥ 5 %; STOT RE 2; H373: 0,5 % ≤ C < 5 %

M = 10 000

M = 10 000 ”

„616-234-00-7

N-metoxi-N-[1-metil-2-(2,4,6-triklórfenil)-etil]-3-(difluormetil)-1-metilpirazol-4-karboxamid; pidiflumetofen

-

1228284-64-7

Carc. 2

Repr. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H361f

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H351

H361f

H410

M = 1

M = 1”

„616-235-00-2

N-{2-[[1,1’-bi(ciklopropil)]-2-il]fenil}-3-(difluormetil)-1-metil-1H-pirazol-4-karboxamid; szedaxán

-

874967-67-6

Carc. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 2

H351

H400

H411

GHS08

GHS09

Wng

H351

H410

M = 1”

| 2. | A 005-007-00-2; 005-008-00-8; 005-011-00-4; 005-011-01-1; 005-011-02-9; 006-069-00-3; 006-076-00-1; 015-113-00-0; 028-007-00-4; 029-002-00-X; 029-015-00-0; 029-016-00-6; 029-017-00-1; 029-018-00-7; 029-019-01-X; 029-020-00-8; 029-021-00-3; 029-022-00-9; 029-023-00-4; 601-029-00-7; 601-096-00-2; 603-024-00-5; 603-066-00-4; 603-098-00-9; 606-004-00-4; 607-421-00-4; 607-424-00-0; 607-434-00-5; 608-058-00-4; 612-067-00-9; 612-252-00-4; 613-048-00-8; 613-102-00-0; 613-111-00-X; 613-166-00-X; 613-208-00-7; 613-267-00-9; 613-282-00-0; 616-032-00-9; 616-106-00-0 és 616-113-00-9 indexszámhoz tartozó bejegyzések helyébe az alábbi megfelelő bejegyzések lépnek:
















  Indexszám | Kémiai név | EK-szám | CAS-szám | Osztályozás | Címkézés | Egyedi koncentráció-határértékek, M-tényezők és becsült akut toxicitási értékek (ATE) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veszélyességi osztályok és kategóriák kódjai | Figyelmeztető mondatok kódjai | Veszélyt jelző piktogramok, figyelmeztetések kódjai | Figyelmeztető mondatok kódjai | Kiegészítő figyelmeztető mondatok kódjai |
| „005-007-00-2 | bórsav [1]
  bórsav [2] | 233-139-2 [1]
  234-343-4 [2] | 10043-35-3 [1]
  11113-50-1 [2] | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD” | | | |
| „005-008-00-8 | dibór-trioxid | 215-125-8 | 1303-86-2 | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD” | | | |
| „005-011-00-4 | tetrabór-dinátrium-heptaoxid, hidrát; [1]
  dinátrum-tetraborát, vízmentes; [2]
  ortobórsav, nátriumsó [3]
  dinátrium-tetraborát-dekahidrát [4]
  dinátrium-tetraborát-pentahidrát [5] | 235-541-3 [1]
  215-540-4 [2]
  237-560-2 [3]
  215-540-4 [4]
  215-540-4 [5] | 12267-73-1 [1]
  1330-43-4 [2]
  13840-56-7 [3]
  1303-96-4 [4]
  12179-04-3 [5] | Repr. 1B | H360FD | GHS08
  Dgr | H360FD” | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| „006-069-00-3 | tiofanát-metil (ISO);
  dimetil-(1,2-feniléndikarbamotioil)biszkarbamát;
  dimetil 4,4′-(o-fenilén)bisz(3-tioallofanát) | 245-740-7 | 23564-05-8 | Carc. 2
  Muta. 2
  Acute Tox. 4
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H341
  H332
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Wng | H351
  H341
  H332
  H317
  H410 | | belélegzés: ATE = 1,7 mg/L
  (por és köd)
  M = 10
  M = 10” | |
| „006-076-00-1 | mankozeb (ISO); mangán-etilénbisz(ditiokarbamát) (polimer) komplex cinksóval | - | 8018-01-7 | Carc. 2
  Repr. 1B
  STOT RE 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H351
  H360D
  H373 (pajzsmirigy, idegrendszer)
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS07
  GHS09
  Dgr | H351
  H360D
  H373 (pajzsmirigy, idegrendszer)
  H317
  H410 | | M = 10
  M = 10” | |
| „015-113-00-0 | tolklofosz-metil (ISO);

  O-(2,6-diklór-p-tolil) O,O-dimetil-tiofoszfát | 260-515-3 | 57018-04-9 | Skin Sens. 1B
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H317
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| „028-007-00-4 | trinikkel-diszulfid;
  nikkel-szubszulfid; [1]
  heazlewoodit [2] | 234-829-6 [1]
  - [2] | 12035-72-2 [1]
  12035-71-1 [2] | Carc. 1A
  Muta. 2
  Acute Tox. 3
  STOT RE 1
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H350i
  H341
  H331
  H372**
  H317
  H400
  H410 | GHS08
  GHS06
  GHS09
  Dgr | H350i
  H341
  H331
  H372**
  H317
  H410 | | belélegzés:
  ATE = 0,92 mg/L
  (por vagy köd)” | |
| „029-002-00-X | diréz-oxid;
  réz (I)-oxid | 215-270-7 | 1317-39-1 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H302
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H332
  H302
  H318
  H410 | | belélegzés: ATE = 3,34 mg/L (por vagy köd)
  szájon át: ATE = 500 mg/ttkg
  M = 100
  M = 10” | |
| „029-015-00-0 | réz-tiocianát | 214-183-1 | 1111-67-7 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | EUH032 | M = 10
  M = 10” | |
| „029-016-00-6 | réz(II)-oxid | 215-269-1 | 1317-38-0 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 100
  M = 10” | |
| „029-017-00-1 | diréz-klorid-trihidroxid | 215-572-9 | 1332-65-6 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 3
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H301
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H332
  H301
  H410 | | belélegzés: ATE = 2,83 mg/L (por vagy köd)
  szájon át: ATE = 299 mg/ttkg
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-018-00-7 | tetraréz hexahidroxid szulfát; [1]
  tetraréz-hexahidroxid-szulfát-hidrát [2] | 215-582-3 [1]
  215-582-3 [2] | 1333-22-8 [1]
  12527-76-3 [2] | Acute Tox. 4
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H302
  H410 | | szájon át: ATE = 500 mg/ttkg
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-019-01-X | rézpelyhek (alifás sav bevonattal) | - | - | Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H302
  H319
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H331
  H302
  H319
  H410 | | belélegzés: ATE = 0,733 mg/L (por vagy köd)
  szájon át: ATE = 500 mg/ttkg
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-020-00-8 | réz(II)-karbonát – réz(II)-hidroxid (1:1) | 235-113-6 | 12069-69-1 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  Eye Irrit. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H302
  H319
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H332
  H302
  H319
  H410 | | belélegzés: ATE = 1,2 mg/L (por vagy köd)
  szájon át: ATE = 500 mg/ttkg
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-021-00-3 | réz(II)-dihidroxid;
  réz(II)-hidroxid | 243-815-9 | 20427-59-2 | Acute Tox. 2
  Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H330
  H302
  H318
  H400
  H410 | GHS06
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H330
  H302
  H318
  H410 | | belélegzés: ATE = 0,47 mg/L (por vagy köd)
  szájon át: ATE = 500 mg/ttkg
  M = 10
  M = 10” | |
| „029-022-00-9 | bordeaux-i keverék;
  a réz-szulfát kalcium-dihidroxiddal képzett reakciótermékei | - | 8011-63-0 | Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H332
  H318
  H410 | | belélegzés: ATE = 1,97 mg/L (por vagy köd)
  M = 10
  M = 1” | |
| „029-023-00-4 | réz-szulfát-pentahidrát | 231-847-6 | 7758-99-8 | Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H302
  H318
  H410 | | szájon át: ATE = 481 mg/ttkg
  M = 10
  M = 1” | |
| „601-029-00-7 | dipentén;
  limonén [1]
  (S)-p-menta-1,8-dién; l-limonén [2]

  transz-1-metil-4-(1-metilvinil)ciklohexén; [3]
  (±)-1-metil-4-(1-metilvinil)ciklohexén [4] | 205-341-0 [1]
  227-815-6 [2]
  229-977-3 [3]
  231-732-0 [4] | 138-86-3 [1]
  5989-54-8 [2]
  6876-12-6 [3]
  7705-14-8 [4] | Flam. Liq. 3
  Skin Irrit. 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H226
  H315
  H317
  H400
  H410 | GHS02
  GHS07
  GHS09
  Wng | H226
  H315
  H317
  H410 | | | C” |
| „601-096-00-2 | (R)-p-menta-1,8-dién;
  d-limonén | 227-813-5 | 5989-27-5 | Flam. Liq. 3
  Skin Irrit. 2
  Skin Sens. 1B
  Asp. Tox. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 3 | H226
  H315
  H317
  H304
  H400
  H412 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H226
  H315
  H317
  H304
  H410 | | M = 1” | |
| „603-024-00-5 | 1,4-dioxán | 204-661-8 | 123-91-1 | Flam. Liq. 2
  Carc. 1B
  STOT SE 3
  Eye Irrit. 2 | H225
  H350
  H335
  H319 | GHS02
  GHS08
  GHS07
  Dgr | H225
  H350
  H335
  H319 | EUH019
  EUH066 | | D” |
| „603-066-00-4 | 7-oxa-3-oxiranilbiciklo[4.1.0]heptán; 1,2-epoxi-4-epoxietilciklohexán; 4-vinilciklohexán-diepoxid | 203-437-7 | 106-87-6 | Carc. 1B
  Muta. 2
  Repr. 1B
  Acute Tox. 3
  Acute Tox. 4 | H350
  H341
  H360F
  H331
  H302 | GHS08
  GHS06
  Dgr | H350
  H341
  H360F
  H331
  H302 | | belélegzés: ATE = 0,5 mg/L (por vagy köd)
  szájon át: ATE = 1 847  mg/ttkg” | |
| „603-098-00-9 | 2-fenoxietanol | 204-589-7 | 122-99-6 | Acute Tox. 4
  STOT SE 3
  Eye Dam. 1 | H302
  H335
  H318 | GHS05
  GHS07
  Dgr | H302
  H335
  H318 | | szájon át:
  ATE = 1 394  mg/ttkg” | |
| „606-004-00-4 | 4-metilpentán-2-on; izobutil-metil-keton | 203-550-1 | 108-10-1 | Flam. Liq. 2
  Carc. 2
  Acute Tox. 4
  STOT SE 3
  Eye Irrit. 2 | H225
  H351
  H332
  H336
  H319 | GHS02
  GHS07
  GHS08
  Dgr | H225
  H351
  H332
  H336
  H319 | EUH066 | belélegzés: ATE = 11 mg/l (gőzök)” | |
| „607-421-00-4 | cipermetrin (ISO);
  α-ciano-3-fenoxibenzil-3-(2,2-diklórvinil)-2,2-dimetilciklopropánkarboxilát; cipermetrin cisz/transz+/- 40/60 | 257-842-9 | 52315-07-8 | Acute Tox. 4
  Acute Tox. 4
  STOT SE 3
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H302
  H335
  H373 (idegrendszer)
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H332
  H302
  H335
  H373 (idegrendszer)
  H410 | | orális ATE = 500 mg/ttkg
  belélegzés: ATE = 3,3 mg/L (por vagy köd)
  M = 100000
  M = 100000” | |
| „607-424-00-0 | trifloxistrobin (ISO); metil-(E)-metoxiimino-{(E)-α-[1-(α,α,α-trifluor-m-tolyl)etilidénaminooxi]-o-tolil}acetát | - | 141517-21-7 | Lact.
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H362
  H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS09
  Wng | H362
  H317
  H410 | | M = 100
  M = 10” | |
| „607-434-00-5 | mekoprop-P (ISO) [1] és sói;
  (R)-2-(4-klór-2-metilfenoxi)propionsav [1] és sói | 240-539-0 [1] | 16484-77-8 [1] | Acute Tox. 4
  Eye Dam. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H302
  H318
  H400
  H410 | GHS07
  GHS05
  GHS09
  Dgr | H302
  H318
  H410 | | szájon át: ATE = 431 mg/ttkg
  M = 10
  M = 10” | |
| „608-058-00-4 | eszfenvalerát (ISO);
  (S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(S)-2-(4-klórfenil)-3-metilbutirát | - | 66230-04-4 | Acute Tox. 3
  Acute Tox. 3
  STOT SE 1
  STOT RE 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H301
  H370 (idegrendszer)
  H373
  H317
  H400
  H410 | GHS06
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H331
  H301
  H370 (idegrendszer)
  H373
  H317
  H410 | | orális ATE = 88,5 mg/ttkg
  belélegzés: ATE = 0,53 mg/L (por vagy köd)
  M = 10 000
  M = 10 000 ” | |
| „612-067-00-9 | 3-aminometil-3,5,5-trimetilciklohexilamin | 220-666-8 | 2855-13-2 | Acute Tox. 4
  Skin Corr. 1B
  Eye Dam. 1
  Skin Sens. 1A | H302
  H314
  H318
  H317 | GHS05
  GHS07
  Dgr | H302
  H314
  H317 | | szájon át: ATE = 1 030  mg/ttkg
  Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0 001 %” | |
| „612-252-00-4 | imidakloprid (ISO);
  (E)-1-(6-klór-3-piridilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidénamin
  (2E)-1-[(6-klórpiridin-3-il)metil]-N-nitroimidazolidin-2-imin | 428-040-8 | 138261-41-3 | Acute Tox. 3
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H301
  H400
  H410 | GHS06
  GHS09
  Dgr | H301
  H410 | | szájon át: ATE = 131 mg/ttkg
  M = 100
  M = 1 000 ” | |
| „613-048-00-8 | karbendazim (ISO); metil-benzimidazol-2-ilkarbamát | 234-232-0 | 10605-21-7 | Muta. 1B
  Repr. 1B
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H340
  H360FD
  H317
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Dgr | H340
  H360FD
  H317
  H410 | | M = 10
  M = 10” | |
| „613-102-00-0 | dimetomorf (ISO); (E,Z)-4-(3-(4-klórfenil)-3-(3,4-dimetoxifenil)akriloil)morfolin | 404-200-2 | 110488-70-5 | Repr. 1B
  Aquatic Chronic 2 | H360F
  H411 | GHS08
  GHS09
  Dgr | H360F
  H411” | | | |
| „613-111-00-X | 1,2,4-triazol | 206-022-9 | 288-88-0 | Repr. 1B
  Acute Tox. 4
  Eye Irrit. 2 | H360FD
  H302
  H319 | GHS08
  GHS07
  Dgr | H360FD
  H302
  H319 | | szájon át: ATE = 1 320  mg/ttkg” | |
| „613-166-00-X | flumioxazin (ISO);

  N-(7-fluor-3,4-dihidro-3-oxo-4-prop-2-inil-2H-1,4-benzoxazin-6-il)ciklohex-1-én-1,2-dikarboximid | - | 103361-09-7 | Repr. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H410 | | M = 1 000
  M = 1 000 ” | |
| „613-208-00-7 | imazamox (ISO);
  (RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-oxo-2-imidazolin-2-il)-5-metoximetilnikotinsav | - | 114311-32-9 | Repr. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H410 | | M = 10
  M = 10” | |
| „613-267-00-9 | tiametoxám (ISO);
  3-(2-klórtiazol-5-ilmetil)5-metil[1,3,5]oxadiazinan-4-ilidén-N-nitroamin | 428-650-4 | 153719-23-4 | Repr. 2
  Acute Tox. 4
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361fd
  H302
  H400
  H410 | GHS07
  GHS08
  GHS09
  Wng | H361fd
  H302
  H410 | | szájon át: ATE = 780 mg/ttkg
  M = 10
  M = 10” | |
| „613-282-00-0 | tritikonazol (ISO);
  (RS)-(E)-5-(4-klórbenzilidén)-2,2-dimetil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-metil)ciklopentanol | - | 138182-18-0 | Repr. 2
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361f
  H373
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361f
  H373
  H410 | | M = 1
  M = 1” | |
| „616-032-00-9 | diflufenikan (ISO);

  N-(2,4-difluorfenil)-2-[3-(trifluormetil)fenoxi]-3-piridinkarboxamid; 2′,4′-difluor-2-(α,α,α-trifluor-m-toliloxi)- nikotinanilid | - | 83164-33-4 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 10 000
  M = 1 000 ” | |
| „616-106-00-0 | fenmedifam (ISO); metil-3-(3-metilkarbaniloiloxi)karbanilát | 237-199-0 | 13684-63-4 | Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H400
  H410 | GHS09
  Wng | H410 | | M = 10
  M = 10” | |
| „616-113-00-9 | dezmedifam (ISO);
  etil-3-fenilkarbamoiloxifenilkarbamát | 237-198-5 | 13684-56-5 | Repr. 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H361d
  H400
  H410 | GHS08
  GHS09
  Wng | H361d
  H410 | | M = 10
  M = 10” | |

2.

A 005-007-00-2; 005-008-00-8; 005-011-00-4; 005-011-01-1; 005-011-02-9; 006-069-00-3; 006-076-00-1; 015-113-00-0; 028-007-00-4; 029-002-00-X; 029-015-00-0; 029-016-00-6; 029-017-00-1; 029-018-00-7; 029-019-01-X; 029-020-00-8; 029-021-00-3; 029-022-00-9; 029-023-00-4; 601-029-00-7; 601-096-00-2; 603-024-00-5; 603-066-00-4; 603-098-00-9; 606-004-00-4; 607-421-00-4; 607-424-00-0; 607-434-00-5; 608-058-00-4; 612-067-00-9; 612-252-00-4; 613-048-00-8; 613-102-00-0; 613-111-00-X; 613-166-00-X; 613-208-00-7; 613-267-00-9; 613-282-00-0; 616-032-00-9; 616-106-00-0 és 616-113-00-9 indexszámhoz tartozó bejegyzések helyébe az alábbi megfelelő bejegyzések lépnek:

Indexszám

Kémiai név

EK-szám

CAS-szám

Osztályozás

Címkézés

Egyedi koncentráció-határértékek, M-tényezők és becsült akut toxicitási értékek (ATE)

Megjegyzések

Veszélyességi osztályok és kategóriák kódjai

Figyelmeztető mondatok kódjai

Veszélyt jelző piktogramok, figyelmeztetések kódjai

Figyelmeztető mondatok kódjai

Kiegészítő figyelmeztető mondatok kódjai

„005-007-00-2

bórsav [1]

bórsav [2]

233-139-2 [1]

234-343-4 [2]

10043-35-3 [1]

11113-50-1 [2]

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD”

„005-008-00-8

dibór-trioxid

215-125-8

1303-86-2

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD”

„005-011-00-4

tetrabór-dinátrium-heptaoxid, hidrát; [1]

dinátrum-tetraborát, vízmentes; [2]

ortobórsav, nátriumsó [3]

dinátrium-tetraborát-dekahidrát [4]

dinátrium-tetraborát-pentahidrát [5]

235-541-3 [1]

215-540-4 [2]

237-560-2 [3]

215-540-4 [4]

215-540-4 [5]

12267-73-1 [1]

1330-43-4 [2]

13840-56-7 [3]

1303-96-4 [4]

12179-04-3 [5]

Repr. 1B

H360FD

GHS08

Dgr

H360FD”

„006-069-00-3

tiofanát-metil (ISO);

dimetil-(1,2-feniléndikarbamotioil)biszkarbamát;

dimetil 4,4′-(o-fenilén)bisz(3-tioallofanát)

245-740-7

23564-05-8

Carc. 2

Muta. 2

Acute Tox. 4

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H341

H332

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Wng

H351

H341

H332

H317

H410

belélegzés: ATE = 1,7 mg/L

(por és köd)

M = 10

M = 10”

„006-076-00-1

mankozeb (ISO); mangán-etilénbisz(ditiokarbamát) (polimer) komplex cinksóval

-

8018-01-7

Carc. 2

Repr. 1B

STOT RE 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H351

H360D

H373 (pajzsmirigy, idegrendszer)

H317

H400

H410

GHS08

GHS07

GHS09

Dgr

H351

H360D

H373 (pajzsmirigy, idegrendszer)

H317

H410

M = 10

M = 10”

„015-113-00-0

tolklofosz-metil (ISO);

O-(2,6-diklór-p-tolil) O,O-dimetil-tiofoszfát

260-515-3

57018-04-9

Skin Sens. 1B

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H317

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H317

H410

M = 1

M = 1”

„028-007-00-4

trinikkel-diszulfid;

nikkel-szubszulfid; [1]

heazlewoodit [2]

234-829-6 [1]

- [2]

12035-72-2 [1]

12035-71-1 [2]

Carc. 1A

Muta. 2

Acute Tox. 3

STOT RE 1

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H350i

H341

H331

H372**

H317

H400

H410

GHS08

GHS06

GHS09

Dgr

H350i

H341

H331

H372**

H317

H410

belélegzés:

ATE = 0,92 mg/L

(por vagy köd)”

„029-002-00-X

diréz-oxid;

réz (I)-oxid

215-270-7

1317-39-1

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H302

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H332

H302

H318

H410

belélegzés: ATE = 3,34 mg/L (por vagy köd)

szájon át: ATE = 500 mg/ttkg

M = 100

M = 10”

„029-015-00-0

réz-tiocianát

214-183-1

1111-67-7

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

EUH032

M = 10

M = 10”

„029-016-00-6

réz(II)-oxid

215-269-1

1317-38-0

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 100

M = 10”

„029-017-00-1

diréz-klorid-trihidroxid

215-572-9

1332-65-6

Acute Tox. 4

Acute Tox. 3

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H301

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H332

H301

H410

belélegzés: ATE = 2,83 mg/L (por vagy köd)

szájon át: ATE = 299 mg/ttkg

M = 10

M = 10”

„029-018-00-7

tetraréz hexahidroxid szulfát; [1]

tetraréz-hexahidroxid-szulfát-hidrát [2]

215-582-3 [1]

215-582-3 [2]

1333-22-8 [1]

12527-76-3 [2]

Acute Tox. 4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H302

H410

szájon át: ATE = 500 mg/ttkg

M = 10

M = 10”

„029-019-01-X

rézpelyhek (alifás sav bevonattal)

-

-

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H302

H319

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H331

H302

H319

H410

belélegzés: ATE = 0,733 mg/L (por vagy köd)

szájon át: ATE = 500 mg/ttkg

M = 10

M = 10”

„029-020-00-8

réz(II)-karbonát – réz(II)-hidroxid (1:1)

235-113-6

12069-69-1

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

Eye Irrit. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H302

H319

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H332

H302

H319

H410

belélegzés: ATE = 1,2 mg/L (por vagy köd)

szájon át: ATE = 500 mg/ttkg

M = 10

M = 10”

„029-021-00-3

réz(II)-dihidroxid;

réz(II)-hidroxid

243-815-9

20427-59-2

Acute Tox. 2

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H330

H302

H318

H400

H410

GHS06

GHS05

GHS09

Dgr

H330

H302

H318

H410

belélegzés: ATE = 0,47 mg/L (por vagy köd)

szájon át: ATE = 500 mg/ttkg

M = 10

M = 10”

„029-022-00-9

bordeaux-i keverék;

a réz-szulfát kalcium-dihidroxiddal képzett reakciótermékei

-

8011-63-0

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H332

H318

H410

belélegzés: ATE = 1,97 mg/L (por vagy köd)

M = 10

M = 1”

„029-023-00-4

réz-szulfát-pentahidrát

231-847-6

7758-99-8

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H302

H318

H410

szájon át: ATE = 481 mg/ttkg

M = 10

M = 1”

„601-029-00-7

dipentén;

limonén [1]

(S)-p-menta-1,8-dién; l-limonén [2]

transz-1-metil-4-(1-metilvinil)ciklohexén; [3]

(±)-1-metil-4-(1-metilvinil)ciklohexén [4]

205-341-0 [1]

227-815-6 [2]

229-977-3 [3]

231-732-0 [4]

138-86-3 [1]

5989-54-8 [2]

6876-12-6 [3]

7705-14-8 [4]

Flam. Liq. 3

Skin Irrit. 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H226

H315

H317

H400

H410

GHS02

GHS07

GHS09

Wng

H226

H315

H317

H410

C”

„601-096-00-2

(R)-p-menta-1,8-dién;

d-limonén

227-813-5

5989-27-5

Flam. Liq. 3

Skin Irrit. 2

Skin Sens. 1B

Asp. Tox. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 3

H226

H315

H317

H304

H400

H412

GHS02

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H226

H315

H317

H304

H410

M = 1”

„603-024-00-5

1,4-dioxán

204-661-8

123-91-1

Flam. Liq. 2

Carc. 1B

STOT SE 3

Eye Irrit. 2

H225

H350

H335

H319

GHS02

GHS08

GHS07

Dgr

H225

H350

H335

H319

EUH019

EUH066

D”

„603-066-00-4

7-oxa-3-oxiranilbiciklo[4.1.0]heptán; 1,2-epoxi-4-epoxietilciklohexán; 4-vinilciklohexán-diepoxid

203-437-7

106-87-6

Carc. 1B

Muta. 2

Repr. 1B

Acute Tox. 3

Acute Tox. 4

H350

H341

H360F

H331

H302

GHS08

GHS06

Dgr

H350

H341

H360F

H331

H302

belélegzés: ATE = 0,5 mg/L (por vagy köd)

szájon át: ATE = 1 847  mg/ttkg”

„603-098-00-9

2-fenoxietanol

204-589-7

122-99-6

Acute Tox. 4

STOT SE 3

Eye Dam. 1

H302

H335

H318

GHS05

GHS07

Dgr

H302

H335

H318

szájon át:

ATE = 1 394  mg/ttkg”

„606-004-00-4

4-metilpentán-2-on; izobutil-metil-keton

203-550-1

108-10-1

Flam. Liq. 2

Carc. 2

Acute Tox. 4

STOT SE 3

Eye Irrit. 2

H225

H351

H332

H336

H319

GHS02

GHS07

GHS08

Dgr

H225

H351

H332

H336

H319

EUH066

belélegzés: ATE = 11 mg/l (gőzök)”

„607-421-00-4

cipermetrin (ISO);

α-ciano-3-fenoxibenzil-3-(2,2-diklórvinil)-2,2-dimetilciklopropánkarboxilát; cipermetrin cisz/transz+/- 40/60

257-842-9

52315-07-8

Acute Tox. 4

Acute Tox. 4

STOT SE 3

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H302

H335

H373 (idegrendszer)

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H332

H302

H335

H373 (idegrendszer)

H410

orális ATE = 500 mg/ttkg

belélegzés: ATE = 3,3 mg/L (por vagy köd)

M = 100000

M = 100000”

„607-424-00-0

trifloxistrobin (ISO); metil-(E)-metoxiimino-{(E)-α-[1-(α,α,α-trifluor-m-tolyl)etilidénaminooxi]-o-tolil}acetát

-

141517-21-7

Lact.

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H362

H317

H400

H410

GHS07

GHS09

Wng

H362

H317

H410

M = 100

M = 10”

„607-434-00-5

mekoprop-P (ISO) [1] és sói;

(R)-2-(4-klór-2-metilfenoxi)propionsav [1] és sói

240-539-0 [1]

16484-77-8 [1]

Acute Tox. 4

Eye Dam. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H302

H318

H400

H410

GHS07

GHS05

GHS09

Dgr

H302

H318

H410

szájon át: ATE = 431 mg/ttkg

M = 10

M = 10”

„608-058-00-4

eszfenvalerát (ISO);

(S)-α-ciano-3-fenoxibenzil-(S)-2-(4-klórfenil)-3-metilbutirát

-

66230-04-4

Acute Tox. 3

Acute Tox. 3

STOT SE 1

STOT RE 2

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H301

H370 (idegrendszer)

H373

H317

H400

H410

GHS06

GHS08

GHS09

Dgr

H331

H301

H370 (idegrendszer)

H373

H317

H410

orális ATE = 88,5 mg/ttkg

belélegzés: ATE = 0,53 mg/L (por vagy köd)

M = 10 000

M = 10 000 ”

„612-067-00-9

3-aminometil-3,5,5-trimetilciklohexilamin

220-666-8

2855-13-2

Acute Tox. 4

Skin Corr. 1B

Eye Dam. 1

Skin Sens. 1A

H302

H314

H318

H317

GHS05

GHS07

Dgr

H302

H314

H317

szájon át: ATE = 1 030  mg/ttkg

Skin Sens. 1A; H317: C ≥ 0 001 %”

„612-252-00-4

imidakloprid (ISO);

(E)-1-(6-klór-3-piridilmetil)-N-nitroimidazolidin-2-ilidénamin

(2E)-1-[(6-klórpiridin-3-il)metil]-N-nitroimidazolidin-2-imin

428-040-8

138261-41-3

Acute Tox. 3

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H301

H400

H410

GHS06

GHS09

Dgr

H301

H410

szájon át: ATE = 131 mg/ttkg

M = 100

M = 1 000 ”

„613-048-00-8

karbendazim (ISO); metil-benzimidazol-2-ilkarbamát

234-232-0

10605-21-7

Muta. 1B

Repr. 1B

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H340

H360FD

H317

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Dgr

H340

H360FD

H317

H410

M = 10

M = 10”

„613-102-00-0

dimetomorf (ISO); (E,Z)-4-(3-(4-klórfenil)-3-(3,4-dimetoxifenil)akriloil)morfolin

404-200-2

110488-70-5

Repr. 1B

Aquatic Chronic 2

H360F

H411

GHS08

GHS09

Dgr

H360F

H411”

„613-111-00-X

1,2,4-triazol

206-022-9

288-88-0

Repr. 1B

Acute Tox. 4

Eye Irrit. 2

H360FD

H302

H319

GHS08

GHS07

Dgr

H360FD

H302

H319

szájon át: ATE = 1 320  mg/ttkg”

„613-166-00-X

flumioxazin (ISO);

N-(7-fluor-3,4-dihidro-3-oxo-4-prop-2-inil-2H-1,4-benzoxazin-6-il)ciklohex-1-én-1,2-dikarboximid

-

103361-09-7

Repr. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H410

M = 1 000

M = 1 000 ”

„613-208-00-7

imazamox (ISO);

(RS)-2-(4-izopropil-4-metil-5-oxo-2-imidazolin-2-il)-5-metoximetilnikotinsav

-

114311-32-9

Repr. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H410

M = 10

M = 10”

„613-267-00-9

tiametoxám (ISO);

3-(2-klórtiazol-5-ilmetil)5-metil[1,3,5]oxadiazinan-4-ilidén-N-nitroamin

428-650-4

153719-23-4

Repr. 2

Acute Tox. 4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361fd

H302

H400

H410

GHS07

GHS08

GHS09

Wng

H361fd

H302

H410

szájon át: ATE = 780 mg/ttkg

M = 10

M = 10”

„613-282-00-0

tritikonazol (ISO);

(RS)-(E)-5-(4-klórbenzilidén)-2,2-dimetil-1-(1H-1,2,4-triazol-1-metil)ciklopentanol

-

138182-18-0

Repr. 2

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361f

H373

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361f

H373

H410

M = 1

M = 1”

„616-032-00-9

diflufenikan (ISO);

N-(2,4-difluorfenil)-2-[3-(trifluormetil)fenoxi]-3-piridinkarboxamid; 2′,4′-difluor-2-(α,α,α-trifluor-m-toliloxi)- nikotinanilid

-

83164-33-4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 10 000

M = 1 000 ”

„616-106-00-0

fenmedifam (ISO); metil-3-(3-metilkarbaniloiloxi)karbanilát

237-199-0

13684-63-4

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H400

H410

GHS09

Wng

H410

M = 10

M = 10”

„616-113-00-9

dezmedifam (ISO);

etil-3-fenilkarbamoiloxifenilkarbamát

237-198-5

13684-56-5

Repr. 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H361d

H400

H410

GHS08

GHS09

Wng

H361d

H410

M = 10

M = 10”

| 3. | A 015-192-00-1 indexszámhoz tartozó bejegyzést el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

A 015-192-00-1 indexszámhoz tartozó bejegyzést el kell hagyni.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/44

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/850 RENDELETE

(2021. május 26.)

a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról és helyesbítéséről, valamint III., IV. és VI. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére, 15. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) előírja az anyagok rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító (CMR) anyagként történő harmonizált osztályozását az Európai Vegyianyag-ügynökség kockázatértékelési bizottsága által készített vélemény alapján. Az anyagokat a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagok 1A., 1B., vagy 2. kategóriájába sorolják a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító tulajdonságaikra vonatkozó bizonyítékok szintjétől függően. |
| --- | --- |

(1)

Az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) előírja az anyagok rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító (CMR) anyagként történő harmonizált osztályozását az Európai Vegyianyag-ügynökség kockázatértékelési bizottsága által készített vélemény alapján. Az anyagokat a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagok 1A., 1B., vagy 2. kategóriájába sorolják a rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító tulajdonságaikra vonatkozó bizonyítékok szintjétől függően.

| (2) | Az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke előírja, hogy tilos az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része szerinti 1A., 1B., vagy 2. kategóriába tartozó CMR-nek minősített anyagok kozmetikai termékekben való felhasználása. A CMR-nek minősített anyagok azonban felhasználhatók kozmetikai termékekben, amennyiben az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában, vagy 15. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(2)

Az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke előírja, hogy tilos az 1272/2008/EK rendelet VI. mellékletének 3. része szerinti 1A., 1B., vagy 2. kategóriába tartozó CMR-nek minősített anyagok kozmetikai termékekben való felhasználása. A CMR-nek minősített anyagok azonban felhasználhatók kozmetikai termékekben, amennyiben az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában, vagy 15. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek.

| (3) | Annak érdekében, hogy a CMR-anyagoknak a belső piacon belüli tilalma egységesen valósuljon meg, garantálni lehessen a jogbiztonságot különösen a gazdasági szereplők és az illetékes nemzeti hatóságok számára, valamint biztosítani lehessen az emberi egészség magas szintű védelmét, valamennyi CMR-anyagot fel kell venni az 1223/2009/EK rendelet II., illetve III. mellékletében szereplő tiltott, illetve adott esetben korlátozott anyagok jegyzékébe, és adott esetben törölni kell a rendelet III. mellékletében szereplő, korlátozások függvényében felhasználható anyagok jegyzékéből és a IV., az V. és a VI. mellékletében szereplő, engedélyezett anyagok jegyzékéből. Amennyiben az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában, vagy 15. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a rendelet III.–VI. mellékletében szereplő, korlátozások függvényében felhasználható, illetve engedélyezett anyagok jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a CMR-anyagoknak a belső piacon belüli tilalma egységesen valósuljon meg, garantálni lehessen a jogbiztonságot különösen a gazdasági szereplők és az illetékes nemzeti hatóságok számára, valamint biztosítani lehessen az emberi egészség magas szintű védelmét, valamennyi CMR-anyagot fel kell venni az 1223/2009/EK rendelet II., illetve III. mellékletében szereplő tiltott, illetve adott esetben korlátozott anyagok jegyzékébe, és adott esetben törölni kell a rendelet III. mellékletében szereplő, korlátozások függvényében felhasználható anyagok jegyzékéből és a IV., az V. és a VI. mellékletében szereplő, engedélyezett anyagok jegyzékéből. Amennyiben az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában, vagy 15. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a rendelet III.–VI. mellékletében szereplő, korlátozások függvényében felhasználható, illetve engedélyezett anyagok jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | A 2021. október 1-jétől alkalmazandó (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) értelmében egyes anyagokat az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően CMR-anyagként soroltak be. Ezért az említett CMR-anyagok kozmetikai termékekben való felhasználását ugyanettől az időponttól be kell tiltani. |
| --- | --- |

(4)

A 2021. október 1-jétől alkalmazandó (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) értelmében egyes anyagokat az 1272/2008/EK rendeletnek megfelelően CMR-anyagként soroltak be. Ezért az említett CMR-anyagok kozmetikai termékekben való felhasználását ugyanettől az időponttól be kell tiltani.

| (5) | Az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezik a TiO2 anyag (INCI-név: titanium dioxide) 2. kategóriába tartozó karcinogén anyagként (belélegzés) történő besorolásáról, amely a legalább 1 %, legfeljebb 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskéket tartalmazó por formájú titán-dioxidra vonatkozik. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezik a TiO2 anyag (INCI-név: titanium dioxide) 2. kategóriába tartozó karcinogén anyagként (belélegzés) történő besorolásáról, amely a legalább 1 %, legfeljebb 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskéket tartalmazó por formájú titán-dioxidra vonatkozik.

| (6) | A titán-dioxid jelenleg az 1223/2009/EK rendelet IV. mellékletének 143. bejegyzésében szerepel, és kozmetikai termékekben színezékként használható, amennyiben megfelel a 231/2012/EU bizottsági rendelet (4) mellékletének E 171 bejegyzésében (titán-dioxid) meghatározott tisztasági követelményeknek. A titán-dioxid UV-szűrőként is szerepel az 1223/2009/EK rendelet VI. mellékletének 27. és 27a. (nanoformájú) bejegyzéseiben, és kizárólag kozmetikai termékekben, mégpedig legfeljebb 25 %-os koncentrációban engedélyezett. Emellett a titán-dioxid (nano) használata engedélyezett a felhasználásra kész készítményben, kivéve az olyan alkalmazásokat, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek, továbbá az említett bejegyzésben felsorolt egyéb feltételek mellett. |
| --- | --- |

(6)

A titán-dioxid jelenleg az 1223/2009/EK rendelet IV. mellékletének 143. bejegyzésében szerepel, és kozmetikai termékekben színezékként használható, amennyiben megfelel a 231/2012/EU bizottsági rendelet (4) mellékletének E 171 bejegyzésében (titán-dioxid) meghatározott tisztasági követelményeknek. A titán-dioxid UV-szűrőként is szerepel az 1223/2009/EK rendelet VI. mellékletének 27. és 27a. (nanoformájú) bejegyzéseiben, és kizárólag kozmetikai termékekben, mégpedig legfeljebb 25 %-os koncentrációban engedélyezett. Emellett a titán-dioxid (nano) használata engedélyezett a felhasználásra kész készítményben, kivéve az olyan alkalmazásokat, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek, továbbá az említett bejegyzésben felsorolt egyéb feltételek mellett.

| (7) | CMR-anyagként történő besorolását követően 2020. január 28-án kérelmet nyújtottak be a titán-dioxid kozmetikai termékekben való kivételes felhasználásának az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában foglalt kivételnek megfelelő engedélyezése iránt. |
| --- | --- |

(7)

CMR-anyagként történő besorolását követően 2020. január 28-án kérelmet nyújtottak be a titán-dioxid kozmetikai termékekben való kivételes felhasználásának az 1223/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének második mondatában foglalt kivételnek megfelelő engedélyezése iránt.

| (8) | A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) 2020. október 6-án tudományos véleményt fogadott el a titán-dioxidról (5) (a továbbiakban: FBTB-vélemény) abból a célból, hogy az 1223/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadja a szükséges intézkedéseket. Az FBTB véleménye, amely a legalább 1 %, legfeljebb 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskéket tartalmazó (belélegezhető) por formájú titán-dioxidra terjedt ki, megállapította, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján a TiO2 biztonságos az általános fogyasztók számára, amennyiben arcápolási termékekben legfeljebb 25 %-os koncentrációban laza por formában használják, illetve aeroszoladagoló (spray) formájú hajápolási termékekben legfeljebb 1,4 %-os koncentrációban. Ami a szakipari felhasználást illeti, a TiO2-t a hajápolási termékekben aeroszoladagoló (spray) formájában történő felhasználás esetén legfeljebb 1,1 %-os koncentrációban biztonságosnak tekintették. |
| --- | --- |

(8)

A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (FBTB) 2020. október 6-án tudományos véleményt fogadott el a titán-dioxidról (5) (a továbbiakban: FBTB-vélemény) abból a célból, hogy az 1223/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban elfogadja a szükséges intézkedéseket. Az FBTB véleménye, amely a legalább 1 %, legfeljebb 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskéket tartalmazó (belélegezhető) por formájú titán-dioxidra terjedt ki, megállapította, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján a TiO2 biztonságos az általános fogyasztók számára, amennyiben arcápolási termékekben legfeljebb 25 %-os koncentrációban laza por formában használják, illetve aeroszoladagoló (spray) formájú hajápolási termékekben legfeljebb 1,4 %-os koncentrációban. Ami a szakipari felhasználást illeti, a TiO2-t a hajápolási termékekben aeroszoladagoló (spray) formájában történő felhasználás esetén legfeljebb 1,1 %-os koncentrációban biztonságosnak tekintették.

| (9) | Végül az FBTB megállapította, hogy ezek az eredmények csak egyetlen típusú titán-dioxid (pigment) anyagon alapuló kozmetikai termékeken alapulnak, és hogy további információk hiányában nem állapítható meg, hogy ezek a következtetések igazak-e az FBTB-vélemény keretében nem vizsgált, más típusú titán-dioxidot tartalmazó kozmetikai alkalmazásokra is. |
| --- | --- |

(9)

Végül az FBTB megállapította, hogy ezek az eredmények csak egyetlen típusú titán-dioxid (pigment) anyagon alapuló kozmetikai termékeken alapulnak, és hogy további információk hiányában nem állapítható meg, hogy ezek a következtetések igazak-e az FBTB-vélemény keretében nem vizsgált, más típusú titán-dioxidot tartalmazó kozmetikai alkalmazásokra is.

| (10) | Az FBTB megállapításainak fényében a legalább 1 %, legfeljebb 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskéket tartalmazó, por formájú titán-dioxid nem engedélyezhető olyan alkalmazásokban, amelyek a végfelhasználó számára inhalációs expozíciót okozhatnak, és ezért fel kell venni az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletében szereplő, korlátozások függvényében használható anyagok jegyzékébe, és használatát csak a laza por formában lévő arcápolási termékekben és az aeroszoladagolóban (spray) lévő hajápolási termékekben szabad engedélyezni, az említett következtetésekben foglaltaknak megfelelően. A titán-dioxidnak az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletébe történő felvételén túlmenően elő kell írni, hogy a titán-dioxidnak az említett rendelet IV. mellékletének 143. bejegyzése szerinti színezékként, valamint a rendelet VI. mellékletének 27. bejegyzése szerinti UV-szűrőként való felhasználását az említett rendelet III. melléklete szerinti korlátozott felhasználás sérelme nélkül engedélyezni kell. E célból az 1223/2009/EK rendelet IV. és VI. mellékletének vonatkozó bejegyzéseit ki kell egészíteni a titán-dioxidnak az említett rendelet III. melléklete szerinti korlátozott felhasználására való hivatkozással. Ami a titán-dioxidnak (nano) az 1223/2009/EK rendelet VI. mellékletének 27a. bejegyzése szerinti, UV-szűrőként történő használatát illeti, nincs szükség további intézkedésekre, mivel a 27a. bejegyzés már előírja, hogy a titán-dioxid (nano) nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek. |
| --- | --- |

(10)

Az FBTB megállapításainak fényében a legalább 1 %, legfeljebb 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskéket tartalmazó, por formájú titán-dioxid nem engedélyezhető olyan alkalmazásokban, amelyek a végfelhasználó számára inhalációs expozíciót okozhatnak, és ezért fel kell venni az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletében szereplő, korlátozások függvényében használható anyagok jegyzékébe, és használatát csak a laza por formában lévő arcápolási termékekben és az aeroszoladagolóban (spray) lévő hajápolási termékekben szabad engedélyezni, az említett következtetésekben foglaltaknak megfelelően. A titán-dioxidnak az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletébe történő felvételén túlmenően elő kell írni, hogy a titán-dioxidnak az említett rendelet IV. mellékletének 143. bejegyzése szerinti színezékként, valamint a rendelet VI. mellékletének 27. bejegyzése szerinti UV-szűrőként való felhasználását az említett rendelet III. melléklete szerinti korlátozott felhasználás sérelme nélkül engedélyezni kell. E célból az 1223/2009/EK rendelet IV. és VI. mellékletének vonatkozó bejegyzéseit ki kell egészíteni a titán-dioxidnak az említett rendelet III. melléklete szerinti korlátozott felhasználására való hivatkozással. Ami a titán-dioxidnak (nano) az 1223/2009/EK rendelet VI. mellékletének 27a. bejegyzése szerinti, UV-szűrőként történő használatát illeti, nincs szükség további intézkedésekre, mivel a 27a. bejegyzés már előírja, hogy a titán-dioxid (nano) nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek.

| (11) | A titán-dioxidon kívül nem kérelmezték egyetlen olyan anyag kozmetikai termékekben történő kivételes felhasználásának engedélyezését sem, amelyet az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló rendelet az 1272/2008/EK rendelet szerinti CMR-anyagként sorolt be. Ez a kobaltra, a metaldehidre (ISO), a metilhigany-kloridra, a benzo[rst]pentafénre, a dibenzo[b,def]krizénre; a dibenzo[a,h]pirénre, az etanolra, a 2,2’-iminobisz-,N-(C13-15-elágazó és lineáris alkil) származékokra, a ciflumetofenre (ISO), a diizohexil-ftalátra, a haloszulfuron-metilre (ISO), a 2-metilimidazolra, a metaflumizonra (ISO), a dibutilbisz(pentán-2,4-dionáto-O,O’)tinre, a nikkel-bisz(szulfamidátra), a 2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenonra és az etilén-oxidra vonatkozik. Ezek az anyagok egyrészt jelenleg nem tartoznak a III. mellékletben megállapított korlátozások hatálya alá, másrészt az 1223/2009/EK rendelet IV., V. vagy VI. mellékletével összhangban sem engedélyezettek. Közülük három, nevezetesen a nikkel-bisz(szulfamidát), az etilén-oxid és a 2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenon jelenleg szerepel az említett rendelet II. mellékletében. Azokat az anyagokat, amelyek még nem szerepelnek az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletében, helyénvaló felvenni az említett mellékletben szereplő, kozmetikai termékekben tiltott anyagok jegyzékébe. |
| --- | --- |

(11)

A titán-dioxidon kívül nem kérelmezték egyetlen olyan anyag kozmetikai termékekben történő kivételes felhasználásának engedélyezését sem, amelyet az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló rendelet az 1272/2008/EK rendelet szerinti CMR-anyagként sorolt be. Ez a kobaltra, a metaldehidre (ISO), a metilhigany-kloridra, a benzo[rst]pentafénre, a dibenzo[b,def]krizénre; a dibenzo[a,h]pirénre, az etanolra, a 2,2’-iminobisz-,N-(C13-15-elágazó és lineáris alkil) származékokra, a ciflumetofenre (ISO), a diizohexil-ftalátra, a haloszulfuron-metilre (ISO), a 2-metilimidazolra, a metaflumizonra (ISO), a dibutilbisz(pentán-2,4-dionáto-O,O’)tinre, a nikkel-bisz(szulfamidátra), a 2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenonra és az etilén-oxidra vonatkozik. Ezek az anyagok egyrészt jelenleg nem tartoznak a III. mellékletben megállapított korlátozások hatálya alá, másrészt az 1223/2009/EK rendelet IV., V. vagy VI. mellékletével összhangban sem engedélyezettek. Közülük három, nevezetesen a nikkel-bisz(szulfamidát), az etilén-oxid és a 2-benzil-2-dimetilamino-4′-morfolinobutirofenon jelenleg szerepel az említett rendelet II. mellékletében. Azokat az anyagokat, amelyek még nem szerepelnek az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletében, helyénvaló felvenni az említett mellékletben szereplő, kozmetikai termékekben tiltott anyagok jegyzékébe.

| (12) | A CMR-ként besorolt anyagok tilalmának az 1272/2008/EK rendelet szerinti egységes végrehajtása érdekében az (EU) 2018/1480 bizottsági rendelettel (6) elfogadott (EU) 2019/1966 bizottsági rendelet (7) változtatásokat vezetett be az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 98. bejegyzésében a benzoesav, 2-hidroxi- (INCI-név: salicylic acid) tekintetében. Annak érdekében, hogy e változások teljes mértékben összhangban legyenek az FBTB eredeti véleményének (8) következtetéseivel, helyénvaló engedélyezni az említett anyagnak a tartósító funkciótól eltérő célokra való felhasználását testápolókban, szemhéjfestékekben, szempillaspirálokban, szemceruzákban, ajakrúzsokban és golyós dezodorokban, legfeljebb 0,5 %-os koncentrációban. Az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 98. bejegyzését ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

A CMR-ként besorolt anyagok tilalmának az 1272/2008/EK rendelet szerinti egységes végrehajtása érdekében az (EU) 2018/1480 bizottsági rendelettel (6) elfogadott (EU) 2019/1966 bizottsági rendelet (7) változtatásokat vezetett be az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 98. bejegyzésében a benzoesav, 2-hidroxi- (INCI-név: salicylic acid) tekintetében. Annak érdekében, hogy e változások teljes mértékben összhangban legyenek az FBTB eredeti véleményének (8) következtetéseivel, helyénvaló engedélyezni az említett anyagnak a tartósító funkciótól eltérő célokra való felhasználását testápolókban, szemhéjfestékekben, szempillaspirálokban, szemceruzákban, ajakrúzsokban és golyós dezodorokban, legfeljebb 0,5 %-os koncentrációban. Az 1223/2009/EK rendelet III. mellékletének 98. bejegyzését ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Ezenkívül a nikkel-bisz(tetrafluorborát) anyagot (CAS-szám: 14708-14-6) az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletébe tévedésből kétszer vezette be (1401. és 1427. bejegyzés) az (EU) 2019/831 bizottsági rendelet (9), amelyet az 1272/2008/EK rendelet értelmében CMR-ként besorolt anyagok tilalmának egységes végrehajtása érdekében fogadtak el az (EU) 2017/776 bizottsági rendelettel (10). A második bejegyzés ezért felesleges, és ezért törölni kell. |
| --- | --- |

(13)

Ezenkívül a nikkel-bisz(tetrafluorborát) anyagot (CAS-szám: 14708-14-6) az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletébe tévedésből kétszer vezette be (1401. és 1427. bejegyzés) az (EU) 2019/831 bizottsági rendelet (9), amelyet az 1272/2008/EK rendelet értelmében CMR-ként besorolt anyagok tilalmának egységes végrehajtása érdekében fogadtak el az (EU) 2017/776 bizottsági rendelettel (10). A második bejegyzés ezért felesleges, és ezért törölni kell.

| (14) | Az 1223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(14)

Az 1223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell.

| (15) | Az 1223/2009/EK rendelet e rendeletben előírt módosításait, amelyek az érintett anyagoknak az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti CMR-anyagként való besorolásán alapulnak, ugyanattól az időponttól kell alkalmazni, mint az említett felhatalmazáson alapuló rendeletet. |
| --- | --- |

(15)

Az 1223/2009/EK rendelet e rendeletben előírt módosításait, amelyek az érintett anyagoknak az (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti CMR-anyagként való besorolásán alapulnak, ugyanattól az időponttól kell alkalmazni, mint az említett felhatalmazáson alapuló rendeletet.

| (16) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1223/2009/EK rendelet II., III., IV. és VI. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az 1223/2009/EK rendelet II. mellékletében a nikkel-bisz(tetrafluorborát) anyagra (CAS-szám: 14708-14-6) vonatkozó 1427. bejegyzést el kell hagyni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 1. cikket a melléklet 1., 2.b) pontja, valamint 3. és 4. pontja tekintetében 2021. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 342., 2009.12.22., 59. o.

1

(2)  Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/217 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 4.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról és az említett rendelet helyesbítéséről (HL L 44., 2020.2.18., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 231/2012/EU rendelete (2012. március 9.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak meghatározásáról (HL L 83., 2012.3.22., 1. o.).

4

(5)  FBTB (a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság), A titán-dioxidról (TiO2) szóló vélemény (Opinion on Titanium dioxide (TiO2) előzetes változat, 2020. augusztus 7., végleges változat, 2020. október 6., SCCS/1617/20.

5

2

2

(6)  A Bizottság (EU) 2018/1480 rendelete (2018. október 4.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról és az (EU) 2017/776 bizottsági rendelet helyesbítéséről (HL L 251., 2018.10.5., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2019/1966 rendelete (2019. november 27.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének módosításáról és helyesbítéséről (HL L 307., 2019.11.28., 15. o.).

7

(8)  FBTB (a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság), A szalicilsavról szóló vélemény (Opinion on salicylic acid), helyesbítés, 2019. június 20–21., SCCS/1601/18.

8

(9)  A Bizottság (EU) 2019/831 rendelete (2019. május 22.) a kozmetikai termékekről szóló 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének módosításáról (HL L 137., 2019.5.23., 29. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2017/776 rendelete (2017. május 4.) az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (HL L 116., 2017.5.5., 1. o.).

10

---

MELLÉKLET

Az 1223/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A II. mellékletben a szöveg a következő bejegyzésekkel egészül ki:









  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása |
| --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | CAS-szám | EK-szám |
| a | b | c | d |
| „x | Kobalt | 7440-48-4 | 231-158-0 |
| x | Metaldehid (ISO); 2,4,6,8-tetrametil-1,3,5,7-tetraoxaciklooktán | 108-62-3 | 203-600-2 |
| x | Metilhigany-klorid | 115-09-3 | 204-064-2 |
| x | Benzo[rst]pentafén | 189-55-9 | 205-877-5 |
| x | Dibenzo[b,def]krizén; dibenzo[a,h]pirén | 189-64-0 | 205-878-0 |
| x | Etanol, 2,2’-iminobisz-, N-(C13-15-elágazó és lineáris alkil)-származékok | 97925-95-6 | 308-208-6 |
| x | Ciflumetofen (ISO); 2-metoxietil-(RS)-2-(4-terc-butilfenil)-2-ciano-3-oxo-3-(α,α,α-trifluor-o-tolil)propionát | 400882-07-7 | – |
| x | Diizohexil-ftalát | 71850-09-4 | 276-090-2 |
| x | Haloszulfuron-metil (ISO); Metil-3-klór-5-{[(4,6-dimetoxipirimidin-2-il) karbamoil] szulfamoil}-1-metil-1H- pirazol-4-karboxilát | 100784-20-1 | – |
| x | 2-Metilimidazol | 693-98-1 | 211-765-7 |
| x | Metaflumizon (ISO);
  (EZ)-2’-[2-(4-cianofenil)-1-(α,α,α-trifluor-m-tolil)etilidén]-[4-(trifluormetoxi)fenil]karbaniol-hidrazid [E-izomer ≥ 90 %, Z-izomer ≤ 10 % relatív tartalom]; [1]
  (E)-2’-[2-(4-cianofenil)-1-(α,α,α-trifluor-m-tolil)-etilidén]-[4-(trifluormetoxi)fenil]karbanilohidrazid [2] | 139968-49-3 [1]
  852403-68-0 [2] | – |
| x | Dibutilbisz(pentán-2,4-dionato-O,O’)ón | 22673-19-4 | 245-152-0’; |

1.

A II. mellékletben a szöveg a következő bejegyzésekkel egészül ki:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Kémiai név/INN

CAS-szám

EK-szám

a

b

c

d

„x

Kobalt

7440-48-4

231-158-0

x

Metaldehid (ISO); 2,4,6,8-tetrametil-1,3,5,7-tetraoxaciklooktán

108-62-3

203-600-2

x

Metilhigany-klorid

115-09-3

204-064-2

x

Benzo[rst]pentafén

189-55-9

205-877-5

x

Dibenzo[b,def]krizén; dibenzo[a,h]pirén

189-64-0

205-878-0

x

Etanol, 2,2’-iminobisz-, N-(C13-15-elágazó és lineáris alkil)-származékok

97925-95-6

308-208-6

x

Ciflumetofen (ISO); 2-metoxietil-(RS)-2-(4-terc-butilfenil)-2-ciano-3-oxo-3-(α,α,α-trifluor-o-tolil)propionát

400882-07-7

–

x

Diizohexil-ftalát

71850-09-4

276-090-2

x

Haloszulfuron-metil (ISO); Metil-3-klór-5-{[(4,6-dimetoxipirimidin-2-il) karbamoil] szulfamoil}-1-metil-1H- pirazol-4-karboxilát

100784-20-1

–

x

2-Metilimidazol

693-98-1

211-765-7

x

Metaflumizon (ISO);

(EZ)-2’-[2-(4-cianofenil)-1-(α,α,α-trifluor-m-tolil)etilidén]-[4-(trifluormetoxi)fenil]karbaniol-hidrazid [E-izomer ≥ 90 %, Z-izomer ≤ 10 % relatív tartalom]; [1]

(E)-2’-[2-(4-cianofenil)-1-(α,α,α-trifluor-m-tolil)-etilidén]-[4-(trifluormetoxi)fenil]karbanilohidrazid [2]

139968-49-3 [1]

852403-68-0 [2]

–

x

Dibutilbisz(pentán-2,4-dionato-O,O’)ón

22673-19-4

245-152-0’;

| 2. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 98. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:













  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása | Korlátozások | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név | CAS-szám | EK-szám | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „98 | Benzoesav, 2-hidroxi-  (1) | Salicylic acid | 69-72-7 | 200-712-3 | a) | Leöblítendő hajápolási termékek |

2.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 98. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Korlátozások

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

Kémiai név/INN

Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név

CAS-szám

EK-szám

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„98

Benzoesav, 2-hidroxi-  (1)

Salicylic acid

69-72-7

200-712-3

a)

Leöblítendő hajápolási termékek

| b) | Egyéb termékek, kivéve testápoló, szemhéjfesték, szempillaspirál, szemceruza, ajakrúzs, golyós dezodor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek, kivéve testápoló, szemhéjfesték, szempillaspirál, szemceruza, ajakrúzs, golyós dezodor

| c) | Testápoló, szemhéjfesték, szempillaspirál, szemceruza, ajakrúzs, golyós dezodor |
| --- | --- |

c)

Testápoló, szemhéjfesték, szempillaspirál, szemceruza, ajakrúzs, golyós dezodor

| a) | 3,0 % |
| --- | --- |

a)

3,0 %

| b) | 2,0 % |
| --- | --- |

b)

2,0 %

| c) | 0,5 % |
| --- | --- |

c)

0,5 %

a) b) c)

3 év alatti gyermekeknek szánt termékekben nem használható. Nem használható olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek. Szájápolási termékekben nem használható. Nem a termékben lévő mikroorganizmusok kifejlődésének megakadályozására. E célt jól láthatóan fel kell tüntetni a terméken.

Ezek a szintek alkalmazandók a szalicilsav valamennyi felhasználására.

a) b) c)

3 éven aluli gyermekeknek szánt termékekben nem használható  (2).

| b) | A szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:













  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása | Korlátozások | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN | Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név | CAS-szám | EK-szám | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „x | Titán-dioxid legalább 1 %, legfeljebb 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskéket tartalmazó por formában | Titanium dioxide | 13463-67-7/1317-70-0/1317-80-2 | 236-675-5/215-280-1/215-282-2 | a) | arcápolási termékek laza por formában |

b)

A szöveg a következő bejegyzéssel egészül ki:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Korlátozások

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

Kémiai név/INN

Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név

CAS-szám

EK-szám

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„x

Titán-dioxid legalább 1 %, legfeljebb 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskéket tartalmazó por formában

Titanium dioxide

13463-67-7/1317-70-0/1317-80-2

236-675-5/215-280-1/215-282-2

a)

arcápolási termékek laza por formában

| b) | hajápolási termékek aeroszoladagolóban (spray) |
| --- | --- |

b)

hajápolási termékek aeroszoladagolóban (spray)

| c) | egyéb termékek |
| --- | --- |

c)

egyéb termékek

| a) | 25 %; |
| --- | --- |

a)

25 %;

| b) | 1,4 % az általános fogyasztók esetében és 1,1 |
| --- | --- |

b)

1,4 % az általános fogyasztók esetében és 1,1

% szakipari felhasználás esetében.

a) b)

Kizárólag pigment formában

(c)

Nem használható

olyan alkalmazásokban, amelyek a belélegzés lehetősége miatt a végfelhasználó tüdejét érő expozícióhoz vezethetnek”;

| 3. | A IV. mellékletben a 143. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:














  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása | | Feltételek | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kémiai név | Színindexszám/A glosszáriumban megadott szám | CAS-szám | EK-szám | Szín | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| „143 | Titán-dioxid (3) | 77891 | | 236-675-5 | Fehér | | | — | A 95/45/EK bizottsági irányelvben meghatározott tisztasági követelmények (E 171) |

3.

A IV. mellékletben a 143. bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Feltételek

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

Kémiai név

Színindexszám/A glosszáriumban megadott szám

CAS-szám

EK-szám

Szín

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

„143

Titán-dioxid (3)

77891

236-675-5

Fehér

—

A 95/45/EK bizottsági irányelvben meghatározott tisztasági követelmények (E 171)

| — | Titán-dioxid por formában, amely legalább 1 % ≤ 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskét tartalmaz, amelyet a III. melléklet [321]. sz. bejegyzésének megfelelően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

Titán-dioxid por formában, amely legalább 1 % ≤ 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskét tartalmaz, amelyet a III. melléklet [321]. sz. bejegyzésének megfelelően kell alkalmazni.

| 4. | A VI. melléklet 27. bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:













  Hivatkozási szám | Az anyag azonosítása | Feltételek | Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kémiai név/INN/XAN | Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név | CAS-szám | EK-szám | A termék típusa, testrészek | Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben | Egyéb |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| 27 | Titán-dioxid ((2)) | Titanium dioxide | 13463-67-7/1317-70-0/1317-80-2 | 236-675-5/215-280-1/215-282-2 | | 25 % (4) | Titán-dioxid por formában, amely legalább 1 % ≤ 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskét tartalmaz, amelyet a III. melléklet [321]. sz. bejegyzésének megfelelően kell alkalmazni. A III. melléklet [321]. sz. bejegyzése f) oszlopának c) pontjában szereplő terméktípusok esetében a felhasználásra kész készítményben az e bejegyzés g) oszlopában megadott maximális koncentráció alkalmazandó. | |

4.

A VI. melléklet 27. bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:

Hivatkozási szám

Az anyag azonosítása

Feltételek

Az alkalmazási feltételek és figyelmeztetések szövege

Kémiai név/INN/XAN

Az összetevők glosszáriumában szereplő közhasználatú név

CAS-szám

EK-szám

A termék típusa, testrészek

Legnagyobb koncentráció a felhasználásra kész készítményben

Egyéb

a

b

c

d

e

f

g

h

i

27

Titán-dioxid ((2))

Titanium dioxide

13463-67-7/1317-70-0/1317-80-2

236-675-5/215-280-1/215-282-2

25 % (4)

Titán-dioxid por formában, amely legalább 1 % ≤ 10 μm aerodinamikai átmérőjű részecskét tartalmaz, amelyet a III. melléklet [321]. sz. bejegyzésének megfelelően kell alkalmazni. A III. melléklet [321]. sz. bejegyzése f) oszlopának c) pontjában szereplő terméktípusok esetében a felhasználásra kész készítményben az e bejegyzés g) oszlopában megadott maximális koncentráció alkalmazandó.

---

(1)  Tartósítószerként történő használatra, lásd: V. melléklet 3. sz.

(2)  Kizárólag azoknál a termékeknél, amelyek 3 év alatti gyermekek esetében is használhatók”.

(3)  UV-szűrőként történő használatra, lásd a VI. melléklet 27. számú bejegyzését.”;

((2))  
  „A színezékként való felhasználás tekintetében lásd a IV. melléklet 143. bejegyzését.”.

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/851 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. május 26.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani.

| (3) | Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 26-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Wolfgang BURTSCHER

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1484/95/EK rendelete (1995. június 28.) a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 170,6
  158,3
  236,8 | 45
  51
  19 | AR
  BR
  TH |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva

170,6

158,3

236,8

45

51

19

AR

BR

TH

---

(1)  A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint.”

1

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/54

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/852 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. május 27.)

a 32/2000/EK tanácsi rendeletnek és a 847/2006/EK bizottsági rendeletnek az Egyesült Királyságból származó termékek behozatalának a vámkontingensekből való kizárása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a GATT-Egyezményben előírt közösségi vámkontingensek és egyes egyéb közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről, és a kontingensek kiigazítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1808/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. december 17-i 32/2000/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdése b) pontjának első francia bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösség és a Thaiföldi Királyság közötti, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikke 6. pontja és XXVIII. cikke értelmében, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság engedményes listáinak ezen országok Európai Unióhoz történő csatlakozása során történt visszavonásával kapcsolatban egyes meghatározott engedmények visszavonása tekintetében folytatott tárgyalásokat követő, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2006. február 27-i 2006/324/EK tanácsi határozatra (2) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között létrejött kereskedelmi és együttműködési megállapodást (3) (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében 2020. december 29-én aláírták. A megállapodás 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között létrejött kereskedelmi és együttműködési megállapodást (3) (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében 2020. december 29-én aláírták. A megállapodás 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó.

| (2) | A 32/2000/EK rendelet megnyitja és kezeli a GATT-Egyezményben előírt közösségi vámkontingenseket és egyes egyéb közösségi vámkontingenseket, valamint részletes szabályokat állapít meg a kontingensek kiigazítására vonatkozóan, továbbá hatályon kívül helyezi az 1808/95/EK tanácsi rendeletet (4). |
| --- | --- |

(2)

A 32/2000/EK rendelet megnyitja és kezeli a GATT-Egyezményben előírt közösségi vámkontingenseket és egyes egyéb közösségi vámkontingenseket, valamint részletes szabályokat állapít meg a kontingensek kiigazítására vonatkozóan, továbbá hatályon kívül helyezi az 1808/95/EK tanácsi rendeletet (4).

| (3) | A 847/2006/EK bizottsági rendelet (5) megnyitja és kezeli az egyes elkészített vagy konzervált halakra vonatkozó közösségi vámkontingenseket. |
| --- | --- |

(3)

A 847/2006/EK bizottsági rendelet (5) megnyitja és kezeli az egyes elkészített vagy konzervált halakra vonatkozó közösségi vámkontingenseket.

| (4) | A megállapodás kimondja, hogy az Egyesült Királyságból származó termékek nem importálhatók az Unióba a megállapodásban meghatározott meglévő WTO-vámkontingensek alapján. A megállapodás hatálya kiterjed azokra a vámkontingensekre is, amelyek megosztására az Európai Unió által a G/SECRET/42/Add.2 WTO-dokumentumban (6), az Egyesült Királyság által pedig a G/SECRET/44 WTO-dokumentumban (7) kezdeményezett, a GATT XXVIII. cikke szerinti tárgyalások keretében került sor, az egyes felek vonatkozó belső jogszabályaiban meghatározottak szerint. A megállapodás azt is előírja, hogy a termékek származó státuszát az importáló félnél alkalmazandó, nem preferenciális származási szabályok alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás kimondja, hogy az Egyesült Királyságból származó termékek nem importálhatók az Unióba a megállapodásban meghatározott meglévő WTO-vámkontingensek alapján. A megállapodás hatálya kiterjed azokra a vámkontingensekre is, amelyek megosztására az Európai Unió által a G/SECRET/42/Add.2 WTO-dokumentumban (6), az Egyesült Királyság által pedig a G/SECRET/44 WTO-dokumentumban (7) kezdeményezett, a GATT XXVIII. cikke szerinti tárgyalások keretében került sor, az egyes felek vonatkozó belső jogszabályaiban meghatározottak szerint. A megállapodás azt is előírja, hogy a termékek származó státuszát az importáló félnél alkalmazandó, nem preferenciális származási szabályok alapján kell meghatározni.

| (5) | A megállapodásban meghatározott meglévő WTO-vámkontingensek az Unió azon WTO-engedményeihez kapcsolódó vámkontingensekre vonatkoznak, amelyek az EU-28-nak a WTO-hoz a G/MA/TAR/RS/506/Add.1 és a G/MA/TAR/RS/506/Add.2. dokumentummal (8) módosított G/MA/TAR/RS/506 dokumentumban (9) benyújtott, az 1994. évi GATT szerinti engedményes listája tervezetében szerepelnek. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodásban meghatározott meglévő WTO-vámkontingensek az Unió azon WTO-engedményeihez kapcsolódó vámkontingensekre vonatkoznak, amelyek az EU-28-nak a WTO-hoz a G/MA/TAR/RS/506/Add.1 és a G/MA/TAR/RS/506/Add.2. dokumentummal (8) módosított G/MA/TAR/RS/506 dokumentumban (9) benyújtott, az 1994. évi GATT szerinti engedményes listája tervezetében szerepelnek.

| (6) | A 32/2000/EK és a 847/2006/EK rendelet jelenleg alkalmazandó az Egyesült Királyságból származó ilyen behozatalokra. A megállapodásnak való megfelelés érdekében az említett rendeleteket módosítani kell annak érdekében, hogy az Egyesült Királyságból származó termékek behozatalát kizárják a meglévő WTO-vámkontingensekből. |
| --- | --- |

(6)

A 32/2000/EK és a 847/2006/EK rendelet jelenleg alkalmazandó az Egyesült Királyságból származó ilyen behozatalokra. A megállapodásnak való megfelelés érdekében az említett rendeleteket módosítani kell annak érdekében, hogy az Egyesült Királyságból származó termékek behozatalát kizárják a meglévő WTO-vámkontingensekből.

| (7) | A megállapodás 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó. Ezért az Egyesült Királyságból származó termékek behozatalát a 2021. január 1-jén vagy azt követően megvalósult behozatalok tekintetében azon vámkontingensek alkalmazásából is ki kell zárni, amelyek kontingensidőszaka 2021. január 1-je előtt kezdődött és az említett időpontban még folyamatban volt. |
| --- | --- |

(7)

A megállapodás 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó. Ezért az Egyesült Királyságból származó termékek behozatalát a 2021. január 1-jén vagy azt követően megvalósult behozatalok tekintetében azon vámkontingensek alkalmazásából is ki kell zárni, amelyek kontingensidőszaka 2021. január 1-je előtt kezdődött és az említett időpontban még folyamatban volt.

| (8) | A megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján, és azt 2021. január 1-jétől, a megállapodás alkalmazásának kezdőnapjától alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(8)

A megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján, és azt 2021. január 1-jétől, a megállapodás alkalmazásának kezdőnapjától alkalmazni kell.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 32/2000/EK rendelet II. címe a következő szakasszal egészül ki:

„
  4. szakasz

A GATT-ban előírt közösségi vámkontingensek listája

7a. cikk

Az I. mellékletben felsorolt közösségi vámkontingenseket az Egyesült Királyság kivételével valamennyi harmadik országból származó behozatalra kell alkalmazni.”

2. cikk

A 847/2006/EK rendelet 2. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. pontban az „az összes országból” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „az Egyesült Királyság kivételével valamennyi harmadik országból”; |
| --- | --- |

1.

az 1. pontban az „az összes országból” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „az Egyesült Királyság kivételével valamennyi harmadik országból”;

| 2. | a 2. pontban az „az összes országból” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „az Egyesült Királyság kivételével valamennyi harmadik országból”. |
| --- | --- |

2.

a 2. pontban az „az összes országból” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „az Egyesült Királyság kivételével valamennyi harmadik országból”.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 5., 2000.1.8., 1. o.

1

(2)  
  HL L 120., 2006.5.5., 17. o.

2

(3)  
  HL L 444., 2020.12.31., 14. o.

3

(4)  
  HL L 176., 1995.7.27., 1. o.

4

(5)  A Bizottság 847/2006/EK rendelete (2006. június 8.) az egyes elkészített vagy konzervált halakra vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 156., 2006.6.9., 8. o.).

5

(6)  https://docs.wto.org

6

(7)  https://docs.wto.org

7

(8)  https://docs.wto.org

8

(9)  https://docs.wto.org

9

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/56

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/853 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. május 27.)

a Streptomyces K61 törzse hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/113/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a Streptomyces K61 (korábban S. griseoviridis) hatóanyagot. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/113/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a Streptomyces K61 (korábban S. griseoviridis) hatóanyagot.

| (2) | Az érintett hatóanyag egy baktérium, amely eredetileg a Streptomyces griseoviridis nevet viselte. Ezt követően a nevet tudományos okokból Streptomyces K61-re változtatták. A név nemrégiben ismét változott, és a jelenlegi, a Streptomyces K61 törzse névre módosult. |
| --- | --- |

(2)

Az érintett hatóanyag egy baktérium, amely eredetileg a Streptomyces griseoviridis nevet viselte. Ezt követően a nevet tudományos okokból Streptomyces K61-re változtatták. A név nemrégiben ismét változott, és a jelenlegi, a Streptomyces K61 törzse névre módosult.

| (3) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva. |
| --- | --- |

(3)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.

| (4) | A Streptomyces K61 törzse hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete A. részében megállapított jóváhagyása 2022. április 30-án lejár. |
| --- | --- |

(4)

A Streptomyces K61 törzse hatóanyagnak az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete A. részében megállapított jóváhagyása 2022. április 30-án lejár.

| (5) | A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően és az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Streptomyces K61 törzse hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt. |
| --- | --- |

(5)

A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően és az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a Streptomyces K61 törzse hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt.

| (6) | A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.

| (7) | A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítása iránt benyújtott kérelmet értékelő jelentéstervezetet, amelyet 2019. január 15-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(7)

A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítása iránt benyújtott kérelmet értékelő jelentéstervezetet, amelyet 2019. január 15-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (8) | A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentéstervezetet megküldte észrevételezésre a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentéstervezetet megküldte észrevételezésre a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt.

| (9) | A Hatóság 2020. június 19-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos következtetését (6), hogy a Streptomyces K61 törzse várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság a Streptomyces K61 törzse tekintetében 2020. december 3-án benyújtotta a hosszabbításra vonatkozó jelentést, 2021. január 25-én pedig a rendelettervezetet a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának. |
| --- | --- |

(9)

A Hatóság 2020. június 19-én eljuttatta a Bizottsághoz az azzal kapcsolatos következtetését (6), hogy a Streptomyces K61 törzse várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság a Streptomyces K61 törzse tekintetében 2020. december 3-án benyújtotta a hosszabbításra vonatkozó jelentést, 2021. január 25-én pedig a rendelettervezetet a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának.

| (10) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság következtetéséről, valamint – a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően – a hosszabbításra vonatkozó jelentésről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság következtetéséről, valamint – a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően – a hosszabbításra vonatkozó jelentésről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta.

| (11) | Legalább egy, a Streptomyces K61 törzse hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért helyénvaló meghosszabbítani a Streptomyces K61 törzsének a jóváhagyását. |
| --- | --- |

(11)

Legalább egy, a Streptomyces K61 törzse hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek. Ezért helyénvaló meghosszabbítani a Streptomyces K61 törzsének a jóváhagyását.

| (12) | A Streptomyces K61 törzse hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív felhasználáson alapul, ez azonban nem korlátozza azon felhasználásokat, amelyek tekintetében a Streptomyces K61 törzsét tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a kizárólag gombaölő szerként való felhasználásra történő korlátozást. |
| --- | --- |

(12)

A Streptomyces K61 törzse hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív felhasználáson alapul, ez azonban nem korlátozza azon felhasználásokat, amelyek tekintetében a Streptomyces K61 törzsét tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a kizárólag gombaölő szerként való felhasználásra történő korlátozást.

| (13) | Az 1107/2009/EK rendelet 20. cikke (3) bekezdésének a 13. cikk (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

Az 1107/2009/EK rendelet 20. cikke (3) bekezdésének a 13. cikk (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | Az (EU) 2021/566 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2022. április 30-ig meghosszabbította a Streptomyces K61 törzse jóváhagyási időtartamát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást e jóváhagyási időtartam lejárta előtt be lehessen fejezni. Ugyanakkor, mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot a lejárat kiterjesztett időpontját megelőzően meghozták, ennek a rendeletnek már korábban alkalmazandóvá kell válnia. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2021/566 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2022. április 30-ig meghosszabbította a Streptomyces K61 törzse jóváhagyási időtartamát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást e jóváhagyási időtartam lejárta előtt be lehessen fejezni. Ugyanakkor, mivel a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozó határozatot a lejárat kiterjesztett időpontját megelőzően meghozták, ennek a rendeletnek már korábban alkalmazandóvá kell válnia.

| (15) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása

Az I. mellékletben meghatározott Streptomyces K61 törzse hatóanyag jóváhagyása az ugyanabban a mellékletben foglalt feltételekkel meghosszabbításra kerül.

Streptomyces

2. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2008/113/EK irányelve (2008. december 8.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a mikroorganizmusok hatóanyagként való felvétele tekintetében történő módosításáról (HL L 330., 2008.12.9., 6. o.).

2

(3)  A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

5

(6)  EFSA Journal 2020;18(7):6182, 14 o. doi:10.2903/j.efsa.2020.6182. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2021/566 végrehajtási rendelete (2021. március 30.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az abamektin, a Bacillus subtilis (Cohn 1872) QST 713 törzse, a Bacillus thuringiensis ssp. aizawai ABTS-1857 és GC-91 törzse, a Bacillus thuringiensis ssp. israeliensis (H-14 szerotípus) AM65-52 törzse, a Bacillus thuringiensis ssp. kurstaki ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 és EG 2348 törzse, a Beauveria bassiana ATCC 74040 és GHA törzse, a cipronidil, a Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), a diklórprop-P, a fenpiroximát, a foszetil, a klodinafop, a klopiralid, a mepaniprim, a Metarhizium anisopliae (var. anisopliae) BIPESCO 5/F52 törzse, a metkonazol, a metrafenon, a pirimikarb, a Pseudomonas chlororaphis MA342 törzse, a pirimetanil, a Pythium oligandrum M1, a rimszulfuron, a spinozad, a Streptomyces K61 (korábban S. griseoviridis), a Trichoderma asperellum (korábban T. harzianum) ICC012, T25 és TV1 törzse, a Trichoderma atroviride (korábban T. harzianum) T11 törzse, a Trichoderma gamsii (korábban T. viride) ICC080 törzse, a Trichoderma harzianum T-22 és ITEM 908 törzse, a triklopir, a trinexapak, a tritikonazol és a ziram hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 118., 2021.4.7., 1. o.)

7

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság  (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Streptomyces K61 törzse | Tárgytalan | Nincsenek releváns szennyeződések | 2021. július 1. | 2036. június 30. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Streptomyces K61 törzséről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  A tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók és más dolgozók biztonságára, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.
  A gyártóknak biztosítaniuk kell a gyártási folyamat során a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési elemzést, a mikrobiológiai szennyezettségre vonatkozó határértékekről szóló SANCO/12116/2012 sz. munkadokumentumban  (2) előírtaknak megfelelően. |

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság  (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Streptomyces K61 törzse

Tárgytalan

Nincsenek releváns szennyeződések

2021. július 1.

2036. június 30.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Streptomyces K61 törzséről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

A tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók és más dolgozók biztonságára, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.

A gyártóknak biztosítaniuk kell a gyártási folyamat során a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési elemzést, a mikrobiológiai szennyezettségre vonatkozó határértékekről szóló SANCO/12116/2012 sz. munkadokumentumban  (2) előírtaknak megfelelően.

---

(1)  (1) A hatóanyagok azonosításával és specifikációjával kapcsolatban további részletek a hosszabbítási jelentésben találhatók.

(2)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | az A részben a Streptomyces K61-ről (korábban: S. griseoviridis) szóló 203. bejegyzést el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

az A részben a Streptomyces K61-ről (korábban: S. griseoviridis) szóló 203. bejegyzést el kell hagyni;

| 2. | a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:











  „145 | Streptomyces K61 törzse | Tárgytalan | Nincsenek releváns szennyeződések | 2021. július 1. | 2036. június 30. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Streptomyces K61 törzséről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  A tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók és más dolgozók biztonságára, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.
  A gyártóknak biztosítaniuk kell a gyártási folyamat során a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési elemzést, a mikrobiológiai szennyezettségre vonatkozó határértékekről szóló SANCO/12116/2012 sz. munkadokumentumban  (*1) előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a B. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:

„145

Streptomyces K61 törzse

Tárgytalan

Nincsenek releváns szennyeződések

2021. július 1.

2036. június 30.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a Streptomyces K61 törzséről szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

A tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók és más dolgozók biztonságára, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.

A gyártóknak biztosítaniuk kell a gyártási folyamat során a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési elemzést, a mikrobiológiai szennyezettségre vonatkozó határértékekről szóló SANCO/12116/2012 sz. munkadokumentumban  (*1) előírtaknak megfelelően.

---

(*1)  (*) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf”

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/61

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/854 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. május 27.)

az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal való konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. szeptember 30-án az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indiából és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek, vizsgált termék) behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. szeptember 30-án az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított az Indiából és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek (a továbbiakban: hidegen síkhengerelt acéltermékek, vizsgált termék) behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

| (2) | A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2020. augusztus 17-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panaszban foglalt, az érintett országokból érkező dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2020. augusztus 17-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át teszi ki. A panaszban foglalt, az érintett országokból érkező dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (3) | A panaszosnak a szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelme nyomán a Bizottság az (EU) 2021/370 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

A panaszosnak a szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelme nyomán a Bizottság az (EU) 2021/370 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára.

3

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (4) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az érintett országok ismert exportáló gyártóit, az érintett országok hatóságait, valamint az ismert importőröket és uniós felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az érintett országok ismert exportáló gyártóit, az érintett országok hatóságait, valamint az ismert importőröket és uniós felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (5) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Bizottság meghallgatta a panaszost, egy exportáló gyártót és egy uniós felhasználót. A Bizottság a 2.3., az 5.2. és a 7.2. szakaszban tárgyalja a kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(5)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A Bizottság meghallgatta a panaszost, egy exportáló gyártót és egy uniós felhasználót. A Bizottság a 2.3., az 5.2. és a 7.2. szakaszban tárgyalja a kapott észrevételeket.

1.4.   Mintavétel

Mintavétel

| (6) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.4.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a döntését, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza, és ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző legitimációs értékelés keretében bejelentett termelési és uniós értékesítési mennyiségek alapján, a gyártók földrajzi elhelyezkedését is figyelembe véve választotta ki az ideiglenes mintát. Az így létrehozott ideiglenes minta három uniós gyártóból állt, amelyek négy különböző tagállamban működtek, és együttesen a hasonló termék uniós termelésének több mint 60 %-át, értékesítésének pedig közel 70 %-át képviselték. Az ideiglenes minta részletei az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában hozzáférhetők voltak, és az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a döntését, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza, és ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság az uniós gyártók által az eljárás megindítását megelőző legitimációs értékelés keretében bejelentett termelési és uniós értékesítési mennyiségek alapján, a gyártók földrajzi elhelyezkedését is figyelembe véve választotta ki az ideiglenes mintát. Az így létrehozott ideiglenes minta három uniós gyártóból állt, amelyek négy különböző tagállamban működtek, és együttesen a hasonló termék uniós termelésének több mint 60 %-át, értékesítésének pedig közel 70 %-át képviselték. Az ideiglenes minta részletei az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában hozzáférhetők voltak, és az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Észrevétel nem érkezett.

| (8) | A fentiek miatt a Bizottság véglegesítette az uniós gyártókból álló ideiglenes mintát. A mintában az Aperam Stainless Europe (a továbbiakban: Aperam), az Acciai Speciali Terni S.p.A. (a továbbiakban: AST), valamint az Outokumpu Stainless Oy (a továbbiakban: OTK) szerepelt. A végleges minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(8)

A fentiek miatt a Bizottság véglegesítette az uniós gyártókból álló ideiglenes mintát. A mintában az Aperam Stainless Europe (a továbbiakban: Aperam), az Acciai Speciali Terni S.p.A. (a továbbiakban: AST), valamint az Outokumpu Stainless Oy (a továbbiakban: OTK) szerepelt. A végleges minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.4.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (9) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes ismert független importőrt az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az összes ismert független importőrt az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (10) | Három független importőr jelentkezett érdekelt félként, és nyújtotta be a kért információkat. A benyújtott válaszok kis számára való tekintettel nem volt szükség mintavételre. E döntéssel kapcsolatban az érdekelt felek nem tettek észrevételeket. A Bizottság mindhárom importőrt felkérte arra, hogy töltsön ki kérdőívet. |
| --- | --- |

(10)

Három független importőr jelentkezett érdekelt félként, és nyújtotta be a kért információkat. A benyújtott válaszok kis számára való tekintettel nem volt szükség mintavételre. E döntéssel kapcsolatban az érdekelt felek nem tettek észrevételeket. A Bizottság mindhárom importőrt felkérte arra, hogy töltsön ki kérdőívet.

1.4.3.   Mintavétel az érintett országok exportáló gyártói körében

Mintavétel az érintett országok exportáló gyártói körében

| (11) | Figyelembe véve az érintett országok exportáló gyártóinak potenciálisan nagy számát, az eljárás megindításáról szóló értesítés India és Indonézia esetében rendelkezett a mintavételről, ezért a Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az Indiában és Indonéziában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. |
| --- | --- |

(11)

Figyelembe véve az érintett országok exportáló gyártóinak potenciálisan nagy számát, az eljárás megindításáról szóló értesítés India és Indonézia esetében rendelkezett a mintavételről, ezért a Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az Indiában és Indonéziában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

| (12) | Emellett a Bizottság felkérte India Európai Unió mellett működő képviseletét és az Indonéz Köztársaság brüsszeli nagykövetségét, hogy nevezze meg azokat az esetleges további exportáló gyártókat és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(12)

Emellett a Bizottság felkérte India Európai Unió mellett működő képviseletét és az Indonéz Köztársaság brüsszeli nagykövetségét, hogy nevezze meg azokat az esetleges további exportáló gyártókat és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

1.4.3.1.   India

| (13) | Az eljárás megindításakor a Bizottság hét potenciális indiai exportáló gyártóval vette fel a kapcsolatot. Két indiai exportáló gyártó nyújtotta be a mintavételhez szükséges információkat, mely gyártók az érintett termék Unióba irányuló összes kivitelét képviselték. A Bizottság ezért lemondott a mintavételről az indiai exportáló gyártók tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

Az eljárás megindításakor a Bizottság hét potenciális indiai exportáló gyártóval vette fel a kapcsolatot. Két indiai exportáló gyártó nyújtotta be a mintavételhez szükséges információkat, mely gyártók az érintett termék Unióba irányuló összes kivitelét képviselték. A Bizottság ezért lemondott a mintavételről az indiai exportáló gyártók tekintetében.

1.4.3.2.   Indonézia

| (14) | Az eljárás megindításakor a Bizottság 14 potenciális indonéz exportáló gyártóval vette fel a kapcsolatot. Három exportáló gyártó válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre, és beszámolt az Unióba irányuló értékesítésről. A mintavételi űrlapokon szereplő információk szerint értékesítésük az Unióba irányuló indonéz export 72 %-át tette ki. Ennek alapján a Bizottság Indonézia esetében is megszüntette a mintavételt. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításakor a Bizottság 14 potenciális indonéz exportáló gyártóval vette fel a kapcsolatot. Három exportáló gyártó válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre, és beszámolt az Unióba irányuló értékesítésről. A mintavételi űrlapokon szereplő információk szerint értékesítésük az Unióba irányuló indonéz export 72 %-át tette ki. Ennek alapján a Bizottság Indonézia esetében is megszüntette a mintavételt.

1.5.   Kitöltött kérdőívek

Kitöltött kérdőívek

| (15) | A benyújtott panasz továbbá elegendő meggyőző bizonyítékkal szolgált arról, hogy Indiában és Indonéziában az érintett termék vonatkozásában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Emiatt az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentett módon a vizsgálat ezekre a nyersanyagpiaci torzulásokra is kiterjedt annak megállapítása érdekében, hogy India és Indonézia tekintetében helyénvaló-e az alaprendelet 7. cikkének (2a) és (2b) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása. A Bizottság ezért további kérdőíveket küldött az indiai és az indonéz kormánynak. |
| --- | --- |

(15)

A benyújtott panasz továbbá elegendő meggyőző bizonyítékkal szolgált arról, hogy Indiában és Indonéziában az érintett termék vonatkozásában nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Emiatt az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentett módon a vizsgálat ezekre a nyersanyagpiaci torzulásokra is kiterjedt annak megállapítása érdekében, hogy India és Indonézia tekintetében helyénvaló-e az alaprendelet 7. cikkének (2a) és (2b) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása. A Bizottság ezért további kérdőíveket küldött az indiai és az indonéz kormánynak.

| (16) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő három uniós gyártónak, a panaszosnak, a három független importőrnek és az érintett országokban működő öt exportáló gyártónak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket (4) az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő három uniós gyártónak, a panaszosnak, a három független importőrnek és az érintett országokban működő öt exportáló gyártónak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket (4) az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is.

4

| (17) | A kérdőívre a mintába felvett három uniós gyártótól, a panaszostól, két független importőrtől, a két indiai exportáló gyártótól és három indonéz exportáló gyártótól érkezett válasz. A kérdőívre az indiai és az indonéz kormánytól is érkezett válasz. |
| --- | --- |

(17)

A kérdőívre a mintába felvett három uniós gyártótól, a panaszostól, két független importőrtől, a két indiai exportáló gyártótól és három indonéz exportáló gyártótól érkezett válasz. A kérdőívre az indiai és az indonéz kormánytól is érkezett válasz.

1.6.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (18) | A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte az ideiglenes megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (5). |
| --- | --- |

(18)

A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte az ideiglenes megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (5).

5

| (19) | A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést:






  a) | Uniós gyártók és szervezetük:






  — | Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Olaszország (a továbbiakban: AST), |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést:

a)

Uniós gyártók és szervezetük:

—

Acciai Speciali Terni S.p.A., Terni, Olaszország (a továbbiakban: AST),

| — | Aperam Stainless Europe, amely az Aperam France, a La Plaine Saint-Denis Cedex (Franciaország) és az Aperam Belgium, Châtelet és Genk, Belgium (a továbbiakban: Aperam) vállalkozásokból áll. |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, amely az Aperam France, a La Plaine Saint-Denis Cedex (Franciaország) és az Aperam Belgium, Châtelet és Genk, Belgium (a továbbiakban: Aperam) vállalkozásokból áll.

| — | Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finnország (a továbbiakban: OTK), |
| --- | --- |

—

Outokumpu Stainless Oy, Tornio, Finnország (a továbbiakban: OTK),

| — | Eurofer, Brüsszel, Belgium |
| --- | --- |

—

Eurofer, Brüsszel, Belgium

| b) | Uniós importőrök:






  — | Gual Stainless S.L., Berga, Spanyolország |
| --- | --- | --- |

b)

Uniós importőrök:

—

Gual Stainless S.L., Berga, Spanyolország

| — | Nova Trading S.A., Torun, Lengyelország |
| --- | --- |

—

Nova Trading S.A., Torun, Lengyelország

| c) | Exportáló gyártók: | Indiai exportáló gyártók:






  — | Chromeni Steels Private Limited, India |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Exportáló gyártók:

Indiai exportáló gyártók:

—

Chromeni Steels Private Limited, India

| — | Jindal Stainless Limited, Jindal Stainless Hisar Limited és Jindal Stainless Steelways Limited, India; Iberjindal S.L., Spanyolország; és JSL Global Commodities Pte. Ltd., Szingapúr (a továbbiakban együttesen: Jindal csoport) |
| --- | --- |

—

Jindal Stainless Limited, Jindal Stainless Hisar Limited és Jindal Stainless Steelways Limited, India; Iberjindal S.L., Spanyolország; és JSL Global Commodities Pte. Ltd., Szingapúr (a továbbiakban együttesen: Jindal csoport)

| | Indonéziai exportáló gyártók:






  — | PT Indonesia Ruipu Nickel and Chrome alloy (a továbbiakban: IRNC), PT Ekasa Yad Resources (a továbbiakban: EYR) és PT Hanwa (a továbbiakban: Hanwa), Indonézia; Cantostar Limited (a továbbiakban: Cantostar) és Eternal Tsingshan Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Eternal Tsingshan), Hong Kong; és Recheer Resources Pte. Ltd. (a továbbiakban: Recheer), Szingapúr (a továbbiakban együttesen: az IRNC csoport) |
| --- | --- | --- |

Indonéziai exportáló gyártók:

—

PT Indonesia Ruipu Nickel and Chrome alloy (a továbbiakban: IRNC), PT Ekasa Yad Resources (a továbbiakban: EYR) és PT Hanwa (a továbbiakban: Hanwa), Indonézia; Cantostar Limited (a továbbiakban: Cantostar) és Eternal Tsingshan Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Eternal Tsingshan), Hong Kong; és Recheer Resources Pte. Ltd. (a továbbiakban: Recheer), Szingapúr (a továbbiakban együttesen: az IRNC csoport)

| — | PT Jindal Stainless Indonesia Limited (a továbbiakban: PTJ), Indonézia; JSL Global Commodities Pte. Ltd. (a továbbiakban: JGC), Szingapúr; és Iberjindal S.L. (a továbbiakban: IBJ), Spanyolország (a továbbiakban együttesen: Jindal Indonesia csoport). |
| --- | --- |

—

PT Jindal Stainless Indonesia Limited (a továbbiakban: PTJ), Indonézia; JSL Global Commodities Pte. Ltd. (a továbbiakban: JGC), Szingapúr; és Iberjindal S.L. (a továbbiakban: IBJ), Spanyolország (a továbbiakban együttesen: Jindal Indonesia csoport).

| (20) | A Bizottság távoli ellenőrzést folytatott az indiai és az indonéz kormánnyal az alaprendelet 7. cikkének (2a) és (2b) bekezdése szerinti eljárásról. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság távoli ellenőrzést folytatott az indiai és az indonéz kormánnyal az alaprendelet 7. cikkének (2a) és (2b) bekezdése szerinti eljárásról.

1.7.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (21) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(21)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (22) | A jelen vizsgálatban érintett termék: a jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 és 7220 90 80 KN-kódok alá tartozó és Indiából és Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek. A megadott KN-kódok csak tájékoztató jellegűek. |
| --- | --- |

(22)

A jelen vizsgálatban érintett termék: a jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 és 7220 90 80 KN-kódok alá tartozó és Indiából és Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek. A megadott KN-kódok csak tájékoztató jellegűek.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (23) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(23)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, |
| --- | --- |

—

az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék,

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (24) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (25) | A vizsgálat ideiglenes részének nagyon késői szakaszában egy uniós felhasználó jelentkezett érdekelt félként, és beadványt küldött a termékkörre vonatkozóan. A vállalat a 200-as acélminőségű termékek (a továbbiakban: 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek) termékkörből való kizárását kérte, mivel a vállalat szerint ezeket a termékeket nem vagy csak nagyon korlátozott mennyiségben gyártják az Unióban, és az ilyen termékek speciális és réspiaci végfelhasználásúak. A vállalat szerint a 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek kizárása acélminőségük és végfelhasználásuk alapján nem kockáztatná más terméktípusok kijátszását. |
| --- | --- |

(25)

A vizsgálat ideiglenes részének nagyon késői szakaszában egy uniós felhasználó jelentkezett érdekelt félként, és beadványt küldött a termékkörre vonatkozóan. A vállalat a 200-as acélminőségű termékek (a továbbiakban: 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek) termékkörből való kizárását kérte, mivel a vállalat szerint ezeket a termékeket nem vagy csak nagyon korlátozott mennyiségben gyártják az Unióban, és az ilyen termékek speciális és réspiaci végfelhasználásúak. A vállalat szerint a 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek kizárása acélminőségük és végfelhasználásuk alapján nem kockáztatná más terméktípusok kijátszását.

| (26) | A fenti állítást a panaszos ellenezte. Az Eurofer fenntartotta azon állítását, miszerint a 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek előállítását legalább két uniós gyártó végzi. Ezenkívül az Eurofer azt állította, hogy azok könnyen helyettesíthetők más végfelhasználású acélfajtákkal, ily módon közvetlen versenyben állnak ezekkel a terméktípusokkal. A 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek továbbá ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel, valamint forgalmazási csatornákkal rendelkeznek, mint az egyéb acélminőségek, és nem azonosíthatók könnyen speciális vizsgálatok nélkül – ami a panaszos szerint egyértelműen megnyitja a kijátszás lehetőségét. Az Eurofer állításait figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a terméktípusok felcserélhetők. |
| --- | --- |

(26)

A fenti állítást a panaszos ellenezte. Az Eurofer fenntartotta azon állítását, miszerint a 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek előállítását legalább két uniós gyártó végzi. Ezenkívül az Eurofer azt állította, hogy azok könnyen helyettesíthetők más végfelhasználású acélfajtákkal, ily módon közvetlen versenyben állnak ezekkel a terméktípusokkal. A 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek továbbá ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel, valamint forgalmazási csatornákkal rendelkeznek, mint az egyéb acélminőségek, és nem azonosíthatók könnyen speciális vizsgálatok nélkül – ami a panaszos szerint egyértelműen megnyitja a kijátszás lehetőségét. Az Eurofer állításait figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a terméktípusok felcserélhetők.

| (27) | Figyelembe véve a termékkörre vonatkozó kérelem nagyon késői benyújtását, a 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós gyártását és más terméktípusokkal való felcserélhetőségét, a Bizottság ideiglenesen elutasítja a termékkizárás iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(27)

Figyelembe véve a termékkörre vonatkozó kérelem nagyon késői benyújtását, a 200-as acélminőségű hidegen síkhengerelt acéltermékek uniós gyártását és más terméktípusokkal való felcserélhetőségét, a Bizottság ideiglenesen elutasítja a termékkizárás iránti kérelmet.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (28) | Tekintettel az Indiában és Indonéziában együttműködő felek korlátozott számára, a dömpingre vonatkozó egyes megállapítások részletei bizalmasak, és ezért csak a felek kétoldalú tájékoztatásában szerepelnek. |
| --- | --- |

(28)

Tekintettel az Indiában és Indonéziában együttműködő felek korlátozott számára, a dömpingre vonatkozó egyes megállapítások részletei bizalmasak, és ezért csak a felek kétoldalú tájékoztatásában szerepelnek.

3.2.   India

India

3.2.1.   Együttműködés és az alaprendelet 18. cikkének részleges alkalmazása

Együttműködés és az alaprendelet 18. cikkének részleges alkalmazása

| (29) | A két együttműködő indiai exportáló gyártó a Chromeni Steels Private Limited és a Jindal csoport volt. |
| --- | --- |

(29)

A két együttműködő indiai exportáló gyártó a Chromeni Steels Private Limited és a Jindal csoport volt.

| (30) | A Chromeni Steels Private Limited az érintett terméket Indiában gyártotta, és azt a belföldi piacon elsősorban független és néhány kapcsolatban álló vevőnek értékesítette. Az Unióba irányuló valamennyi kivitel közvetlenül független vevőkre irányult. |
| --- | --- |

(30)

A Chromeni Steels Private Limited az érintett terméket Indiában gyártotta, és azt a belföldi piacon elsősorban független és néhány kapcsolatban álló vevőnek értékesítette. Az Unióba irányuló valamennyi kivitel közvetlenül független vevőkre irányult.

| (31) | A vizsgálatban és a távoli ellenőrzésben az alábbi, a Jindal csoport által kifejezetten az érintett termék gyártásában és értékesítésében részt vevőként megnevezett vállalatok vettek részt:






  — | a Jindal Stainless Limited (a továbbiakban: JSL), amely a rozsdamentes acélhulladékot a vizsgált termékké feldolgozó integrált exportáló gyártó; |
| --- | --- | --- |

(31)

A vizsgálatban és a távoli ellenőrzésben az alábbi, a Jindal csoport által kifejezetten az érintett termék gyártásában és értékesítésében részt vevőként megnevezett vállalatok vettek részt:

—

a Jindal Stainless Limited (a továbbiakban: JSL), amely a rozsdamentes acélhulladékot a vizsgált termékké feldolgozó integrált exportáló gyártó;

| — | a Jindal Stainless Hisar Limited (a továbbiakban: JSHL), amely a rozsdamentes acélhulladékot a vizsgált termékké feldolgozó integrált exportáló gyártó; |
| --- | --- |

—

a Jindal Stainless Hisar Limited (a továbbiakban: JSHL), amely a rozsdamentes acélhulladékot a vizsgált termékké feldolgozó integrált exportáló gyártó;

| — | a Jindal Stainless Steelways Limited (a továbbiakban: JSS), amely hidegen hengerli a JSL-től és a JSHL-től vásárolt melegen hengerelt tekercseket, és azokat India belföldi piacán értékesíti; |
| --- | --- |

—

a Jindal Stainless Steelways Limited (a továbbiakban: JSS), amely hidegen hengerli a JSL-től és a JSHL-től vásárolt melegen hengerelt tekercseket, és azokat India belföldi piacán értékesíti;

| — | az Iberjindal S.L. (a továbbiakban: IBJ), egy Spanyolországban székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló kereskedő, amely a vizsgált terméket a JSL-től és a JSHL-től vásárolja, és azt független uniós vevőknek értékesíti; valamint |
| --- | --- |

—

az Iberjindal S.L. (a továbbiakban: IBJ), egy Spanyolországban székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló kereskedő, amely a vizsgált terméket a JSL-től és a JSHL-től vásárolja, és azt független uniós vevőknek értékesíti; valamint

| — | a JSL Global Commodities Pte. Ltd. (a továbbiakban: JGC), egy Szingapúrban székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló kereskedő, amely a vizsgált terméket a JSL-től és a JSHL-től vásárolja, és azt független uniós vevőknek értékesíti. |
| --- | --- |

—

a JSL Global Commodities Pte. Ltd. (a továbbiakban: JGC), egy Szingapúrban székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló kereskedő, amely a vizsgált terméket a JSL-től és a JSHL-től vásárolja, és azt független uniós vevőknek értékesíti.

| (32) | A távoli ellenőrzés feltárta, hogy a Jindal csoport egy harmadik országban működő, kapcsolatban álló vállalata részt vett az érintett termék Unióba irányuló értékesítésében. A Jindal csoport levelezésében és a kérdőívre adott válaszokban sem jelentették, hogy e fél a vizsgált termék tekintetében releváns szerepet töltött volna be. Következésképpen a Bizottság 2021. március 23-i levelében tájékoztatta a Jindal csoportot arról, hogy alkalmazni kívánja az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit, és a kapcsolatban álló vállalat szerepére vonatkozó hiányzó információk tekintetében a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. E levél nyomán a harmadik országban található kapcsolatban álló vállalat 2021. március 29-én észrevételeket nyújtott be. Ezen észrevételekkel együtt a Jindal csoport benyújtotta a kapcsolatban álló vállalatnak a kérdőív mellékletére adott válaszát is. |
| --- | --- |

(32)

A távoli ellenőrzés feltárta, hogy a Jindal csoport egy harmadik országban működő, kapcsolatban álló vállalata részt vett az érintett termék Unióba irányuló értékesítésében. A Jindal csoport levelezésében és a kérdőívre adott válaszokban sem jelentették, hogy e fél a vizsgált termék tekintetében releváns szerepet töltött volna be. Következésképpen a Bizottság 2021. március 23-i levelében tájékoztatta a Jindal csoportot arról, hogy alkalmazni kívánja az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit, és a kapcsolatban álló vállalat szerepére vonatkozó hiányzó információk tekintetében a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. E levél nyomán a harmadik országban található kapcsolatban álló vállalat 2021. március 29-én észrevételeket nyújtott be. Ezen észrevételekkel együtt a Jindal csoport benyújtotta a kapcsolatban álló vállalatnak a kérdőív mellékletére adott válaszát is.

| (33) | Ezeket az észrevételeket a meghallgató tisztviselő 2021. április 16-i meghallgatásán megismételte. |
| --- | --- |

(33)

Ezeket az észrevételeket a meghallgató tisztviselő 2021. április 16-i meghallgatásán megismételte.

| (34) | A Bizottság megfelelően értékelte a Jindal csoportnak a március 23-i levéllel kapcsolatos észrevételeit, de azok nem változtattak a tények Bizottság általi megítélésén. Konkrétan, a kérdőív mellékletére adott választ, amelyet a Bizottság 2021. március 23-i levelére válaszul nyújtottak be, nem lehetett távolról ellenőrzni, ezért a Bizottság nem tudta értékelni az említett fél nevében benyújtott információk teljességét. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság megfelelően értékelte a Jindal csoportnak a március 23-i levéllel kapcsolatos észrevételeit, de azok nem változtattak a tények Bizottság általi megítélésén. Konkrétan, a kérdőív mellékletére adott választ, amelyet a Bizottság 2021. március 23-i levelére válaszul nyújtottak be, nem lehetett távolról ellenőrzni, ezért a Bizottság nem tudta értékelni az említett fél nevében benyújtott információk teljességét.

| (35) | Következésképpen a Bizottság megerősítette azon szándékát, hogy ebben a szakaszban alkalmazni kívánja az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(35)

Következésképpen a Bizottság megerősítette azon szándékát, hogy ebben a szakaszban alkalmazni kívánja az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit.

3.2.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (36) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(36)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt.

| (37) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(37)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (38) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (39) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal összehasonlítva megvizsgálta, hogy az exportáló gyártók által a saját belföldi piacukon értékesített terméktípusok reprezentatívak-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal összehasonlítva megvizsgálta, hogy az exportáló gyártók által a saját belföldi piacukon értékesített terméktípusok reprezentatívak-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át.

| (40) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (41) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(41)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a gyártási egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a gyártási egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (42) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(42)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga.

| (43) | A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi áraként kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(43)

A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi áraként kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget.

| (44) | Amennyiben a vizsgálati időszak során terméktípusonként a belföldi értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és amennyiben az értékesítési árak súlyozott átlaga elérte vagy meghaladta a termelési egységköltség súlyozott átlagát, a rendes értéket a vizsgálati időszak alatti összes tényleges belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki a (42) preambulumbekezdésben ismertetett helyzetben. Alternatív megoldásként a rendes érték számítása a (43) preambulumbekezdésben leírt helyzetben a nyereséges értékesítések során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt. |
| --- | --- |

(44)

Amennyiben a vizsgálati időszak során terméktípusonként a belföldi értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és amennyiben az értékesítési árak súlyozott átlaga elérte vagy meghaladta a termelési egységköltség súlyozott átlagát, a rendes értéket a vizsgálati időszak alatti összes tényleges belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki a (42) preambulumbekezdésben ismertetett helyzetben. Alternatív megoldásként a rendes érték számítása a (43) preambulumbekezdésben leírt helyzetben a nyereséges értékesítések során alkalmazott árak súlyozott átlagaként történt.

| (45) | Ha egy terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben vagy egyáltalán nem értékesítettek a belföldi piacon, és ha a hasonló termék valamely terméktípusát a rendes kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mértékben értékesítették az alaprendelet 2. cikkének (2) és (4) bekezdésében előírtak szerint, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki. |
| --- | --- |

(45)

Ha egy terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben vagy egyáltalán nem értékesítettek a belföldi piacon, és ha a hasonló termék valamely terméktípusát a rendes kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mértékben értékesítették az alaprendelet 2. cikkének (2) és (4) bekezdésében előírtak szerint, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki.

| (46) | A Bizottság a terméstípusonkénti rendes értéket úgy képezte, hogy a következő tényezőket hozzáadta a vizsgált exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:






  a) | a vizsgált exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási (SGA) költségek súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(46)

A Bizottság a terméstípusonkénti rendes értéket úgy képezte, hogy a következő tényezőket hozzáadta a vizsgált exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:

a)

a vizsgált exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási (SGA) költségek súlyozott átlaga; valamint

| b) | a vizsgált exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

a vizsgált exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (47) | A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében, valamint ha a szokásos kereskedelmi forgalom keretében végzett értékesítés nem állapítható meg, az SGA-költségek súlyozott átlagát, valamint a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá. |
| --- | --- |

(47)

A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében, valamint ha a szokásos kereskedelmi forgalom keretében végzett értékesítés nem állapítható meg, az SGA-költségek súlyozott átlagát, valamint a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá.

3.2.3.   Exportár

Exportár

| (48) | Az exportáló gyártók az Unióba irányuló exporttevékenységet közvetlenül független vevők felé, vagy kapcsolatban álló vállalatokon keresztül végezték. |
| --- | --- |

(48)

Az exportáló gyártók az Unióba irányuló exporttevékenységet közvetlenül független vevők felé, vagy kapcsolatban álló vállalatokon keresztül végezték.

| (49) | Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták és ha az exportáló gyártók az érintett terméket harmadik országbeli kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(49)

Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták és ha az exportáló gyártók az érintett terméket harmadik országbeli kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (50) | Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket velük kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – és egy észszerű haszonkulcs alapján kiigazította. |
| --- | --- |

(50)

Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket velük kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – és egy észszerű haszonkulcs alapján kiigazította.

3.2.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (51) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (52) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A Bizottság az exportárat a harmadik országbeli független kereskedő jutaléka tekintetében kiigazította (lásd a (49) preambulumbekezdést). A Bizottság a rendes értéket és az exportárat kiigazította a fuvarozási, biztosítási, csomagolási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a hitelköltségek, a banki költségek és adott esetben az átváltási költségek, valamint az árengedmények, köztük a halasztott árengedmények tekintetében, amennyiben azok befolyásolták az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(52)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A Bizottság az exportárat a harmadik országbeli független kereskedő jutaléka tekintetében kiigazította (lásd a (49) preambulumbekezdést). A Bizottság a rendes értéket és az exportárat kiigazította a fuvarozási, biztosítási, csomagolási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a hitelköltségek, a banki költségek és adott esetben az átváltási költségek, valamint az árengedmények, köztük a halasztott árengedmények tekintetében, amennyiben azok befolyásolták az árak összehasonlíthatóságát.

| (53) | A Jindal csoport az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján a rendes érték vámvisszatérítési kiigazítása iránti kérelmet nyújtott be, azzal érvelve, hogy a vámvisszatérítési rendszer (Duty Drawback Scheme) átalányösszegének megléte azt jelenti, hogy valamennyi belföldi értékesítése közvetett adót tartalmazna az exportértékesítésekhez képest. A Jindal csoport azonban nem bizonyította, hogy az igényelt összegek a beépített nyersanyagok behozatalához vagy az azokra kivetett vámokhoz kapcsolódtak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(53)

A Jindal csoport az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alapján a rendes érték vámvisszatérítési kiigazítása iránti kérelmet nyújtott be, azzal érvelve, hogy a vámvisszatérítési rendszer (Duty Drawback Scheme) átalányösszegének megléte azt jelenti, hogy valamennyi belföldi értékesítése közvetett adót tartalmazna az exportértékesítésekhez képest. A Jindal csoport azonban nem bizonyította, hogy az igényelt összegek a beépített nyersanyagok behozatalához vagy az azokra kivetett vámokhoz kapcsolódtak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (54) | Tekintettel a távoli ellenőrzésnek a Jindal harmadik országban található kapcsolt vállalatára vonatkozó megállapításaira, amint azt a (32)–(35) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság a Jindal csoport Unióba irányuló értékesítési áraira alkalmazandó engedmények tekintetében bizonyos információkat az alaprendelet 18. cikke alapján rendelkezésre álló tényekkel váltotta fel. |
| --- | --- |

(54)

Tekintettel a távoli ellenőrzésnek a Jindal harmadik országban található kapcsolt vállalatára vonatkozó megállapításaira, amint azt a (32)–(35) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság a Jindal csoport Unióba irányuló értékesítési áraira alkalmazandó engedmények tekintetében bizonyos információkat az alaprendelet 18. cikke alapján rendelkezésre álló tényekkel váltotta fel.

3.2.5.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (55) | Az exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(55)

Az exportáló gyártók esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (56) | Ebben az esetben a Bizottság az együttműködés szintjét magasnak ítélte, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel 100 %-át az együttműködő exportáló gyártóktól érkező kivitel tette ki. Az együttműködő két exportáló gyártón kívül más exportáló gyártót nem lehetett azonosítani. Következésképpen a Bizottság megfelelőnek ítélte, ha a maradvány dömpingkülönbözetet a legmagasabb dömpingkülönbözetű exportáló gyártónál megállapított mértékben állapítja meg. |
| --- | --- |

(56)

Ebben az esetben a Bizottság az együttműködés szintjét magasnak ítélte, mivel a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló teljes kivitel 100 %-át az együttműködő exportáló gyártóktól érkező kivitel tette ki. Az együttműködő két exportáló gyártón kívül más exportáló gyártót nem lehetett azonosítani. Következésképpen a Bizottság megfelelőnek ítélte, ha a maradvány dömpingkülönbözetet a legmagasabb dömpingkülönbözetű exportáló gyártónál megállapított mértékben állapítja meg.

| (57) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Jindal csoport | 13,6 % |
| Chromeni | 36,9 % |
| Minden más vállalat | 36,9 % |

(57)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Jindal csoport

13,6 %

Chromeni

36,9 %

Minden más vállalat

36,9 %

3.3.   Indonézia

Indonézia

3.3.1.   Együttműködés és az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

Együttműködés és az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

| (58) | A fenti (17) preambulumbekezdésben említettek szerint három indonéz exportáló gyártó a megadott határidőn belül benyújtotta a Bizottságnak a kérdőívre adott válaszát. Az egyik exportáló gyártó, a PT Bina Niaga Multiusaha azonban nem válaszolt a kérdőívben feltett kérdések nagy részére. A kérdések többsége megválaszolatlanul maradt (ideértve a T-T értékesítési listákat, az előállítási költségeket összefoglaló táblázatot, a jövedelmezőségi táblázatot), és a vállalat csak néhány kérdésre válaszolt. A beadvány olyannyira hiányosnak bizonyult, hogy összességében a válaszadás elmulasztásának tekinthető. Ezért a Bizottság 2020. november 20-i levelében tájékoztatta az érintett felet azon szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja a benyújtott információkat, és a vállalatot nem együttműködő vállalatnak tekinti. A PT Bina Niaga Multiusaha lehetőséget kapott további észrevételek benyújtására, de a megadott határidőn belül nem reagált erre a levélre. |
| --- | --- |

(58)

A fenti (17) preambulumbekezdésben említettek szerint három indonéz exportáló gyártó a megadott határidőn belül benyújtotta a Bizottságnak a kérdőívre adott válaszát. Az egyik exportáló gyártó, a PT Bina Niaga Multiusaha azonban nem válaszolt a kérdőívben feltett kérdések nagy részére. A kérdések többsége megválaszolatlanul maradt (ideértve a T-T értékesítési listákat, az előállítási költségeket összefoglaló táblázatot, a jövedelmezőségi táblázatot), és a vállalat csak néhány kérdésre válaszolt. A beadvány olyannyira hiányosnak bizonyult, hogy összességében a válaszadás elmulasztásának tekinthető. Ezért a Bizottság 2020. november 20-i levelében tájékoztatta az érintett felet azon szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja a benyújtott információkat, és a vállalatot nem együttműködő vállalatnak tekinti. A PT Bina Niaga Multiusaha lehetőséget kapott további észrevételek benyújtására, de a megadott határidőn belül nem reagált erre a levélre.

| (59) | A fentiek eredményeként végül csak a két fennmaradó indonéz exportáló gyártót, az IRNC csoportot és a Jindal Indonesia csoportot tekintették a vizsgálatban együttműködőnek. A vizsgálat megállapította, hogy ez a két fél az érintett termék Unióba irányuló indonéz exportja volumenének több mint 90 %-át képviselte a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(59)

A fentiek eredményeként végül csak a két fennmaradó indonéz exportáló gyártót, az IRNC csoportot és a Jindal Indonesia csoportot tekintették a vizsgálatban együttműködőnek. A vizsgálat megállapította, hogy ez a két fél az érintett termék Unióba irányuló indonéz exportja volumenének több mint 90 %-át képviselte a vizsgálati időszakban.

| (60) | Az alábbi, az IRNC csoport által kifejezetten az érintett termék gyártásában és értékesítésében részt vevőként megnevezett vállalatok vettek részt a vizsgálatban és a távoli ellenőrzésben:






  — | a PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry (a továbbiakban: GCNS), amely melegen hengerelt tekercseket (inputokat, nem pedig az érintett terméket) gyárt és szállít az IRNC-nek az érintett termék gyártásához; |
| --- | --- | --- |

(60)

Az alábbi, az IRNC csoport által kifejezetten az érintett termék gyártásában és értékesítésében részt vevőként megnevezett vállalatok vettek részt a vizsgálatban és a távoli ellenőrzésben:

—

a PT Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry (a továbbiakban: GCNS), amely melegen hengerelt tekercseket (inputokat, nem pedig az érintett terméket) gyárt és szállít az IRNC-nek az érintett termék gyártásához;

| — | a PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel (a továbbiakban: ITSS), amely melegen hengerelt tekercseket (inputokat, nem pedig az érintett terméket) gyárt és szállít az IRNC-nek az érintett termék gyártásához; |
| --- | --- |

—

a PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel (a továbbiakban: ITSS), amely melegen hengerelt tekercseket (inputokat, nem pedig az érintett terméket) gyárt és szállít az IRNC-nek az érintett termék gyártásához;

| — | a PT Sulawesi Mining Investment (a továbbiakban: SMI), amely rozsdamentes lemezt gyárt és biztosít a GCNS számára melegen hengerelt tekercsek gyártásához; valamint |
| --- | --- |

—

a PT Sulawesi Mining Investment (a továbbiakban: SMI), amely rozsdamentes lemezt gyárt és biztosít a GCNS számára melegen hengerelt tekercsek gyártásához; valamint

| — | a PT Tsingshan Steel Indonesia (a továbbiakban: TSI), amely lemezek gyártásához ferronikkelt gyárt és szállít az ITSS és az SMI számára. |
| --- | --- |

—

a PT Tsingshan Steel Indonesia (a továbbiakban: TSI), amely lemezek gyártásához ferronikkelt gyárt és szállít az ITSS és az SMI számára.

| (61) | A távoli ellenőrzés során a Bizottság megállapította, hogy az IRNC csoport nem tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy egy vele kapcsolatban álló vállalat, a Kínában székhellyel rendelkező Tsingshan Holding Group Co. részt vett a vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységekben. A Bizottság a vállalat által nem közölt információkat kulcsfontosságúnak tekintette mind a rendes érték, mind pedig az IRNC csoport exportárának meghatározásához. |
| --- | --- |

(61)

A távoli ellenőrzés során a Bizottság megállapította, hogy az IRNC csoport nem tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy egy vele kapcsolatban álló vállalat, a Kínában székhellyel rendelkező Tsingshan Holding Group Co. részt vett a vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységekben. A Bizottság a vállalat által nem közölt információkat kulcsfontosságúnak tekintette mind a rendes érték, mind pedig az IRNC csoport exportárának meghatározásához.

| (62) | Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően és 2021. március 23-án kelt levelében ezért a Bizottság tájékoztatta a vállalatot azon szándékáról, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználásával bizonyos kiigazításokat végezzen a rendes érték és az exportár kiigazítása érdekében, és az IRNC csoport lehetőséget kapott észrevételei megtételére. |
| --- | --- |

(62)

Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően és 2021. március 23-án kelt levelében ezért a Bizottság tájékoztatta a vállalatot azon szándékáról, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználásával bizonyos kiigazításokat végezzen a rendes érték és az exportár kiigazítása érdekében, és az IRNC csoport lehetőséget kapott észrevételei megtételére.

| (63) | A vállalat 2021. március 29-én válaszolt a Bizottság levelére. Válaszában a vállalat nem vitatta, hogy a Bizottság levelében jelzett hiányosságok valóban fennálltak. A vállalat azonban azt válaszolta, hogy fenntartja magának a jogot arra, hogy egy későbbi szakaszban észrevételeket tegyen. |
| --- | --- |

(63)

A vállalat 2021. március 29-én válaszolt a Bizottság levelére. Válaszában a vállalat nem vitatta, hogy a Bizottság levelében jelzett hiányosságok valóban fennálltak. A vállalat azonban azt válaszolta, hogy fenntartja magának a jogot arra, hogy egy későbbi szakaszban észrevételeket tegyen.

| (64) | Az alábbi, a Jindal Indonesia csoport által kifejezetten megnevezett vállalatok együttműködtek a vizsgálatban azáltal, hogy kitöltötték a kérdőíveket, és részt vettek az érintett termék előállításában és értékesítésében, valamint részt vettek a vizsgálatban és a távoli ellenőrzésben:






  — | a PT Jindal Indonesia (a továbbiakban: PTJ) Indonéziában gyártotta az érintett terméket, és azt a belföldi piacon független vevőknek értékesítette. A PTJ vagy közvetlenül uniós vevők felé, vagy kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportált; |
| --- | --- | --- |

(64)

Az alábbi, a Jindal Indonesia csoport által kifejezetten megnevezett vállalatok együttműködtek a vizsgálatban azáltal, hogy kitöltötték a kérdőíveket, és részt vettek az érintett termék előállításában és értékesítésében, valamint részt vettek a vizsgálatban és a távoli ellenőrzésben:

—

a PT Jindal Indonesia (a továbbiakban: PTJ) Indonéziában gyártotta az érintett terméket, és azt a belföldi piacon független vevőknek értékesítette. A PTJ vagy közvetlenül uniós vevők felé, vagy kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportált;

| — | az Iberjindal S.L. (a továbbiakban: IBJ) egy Spanyolországban székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló kereskedő, amely a vizsgált terméket a PTJ-től vásárolja meg és azt független és kapcsolatban álló uniós vevőknek továbbértékesíti; valamint |
| --- | --- |

—

az Iberjindal S.L. (a továbbiakban: IBJ) egy Spanyolországban székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló kereskedő, amely a vizsgált terméket a PTJ-től vásárolja meg és azt független és kapcsolatban álló uniós vevőknek továbbértékesíti; valamint

| — | a JSL Global Commodities Pte. Ltd. (a továbbiakban: JGC), egy Szingapúrban székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló kereskedő, amely a vizsgált terméket a PTJ-től vásárolja meg és azt független uniós vevőknek továbbértékesíti. |
| --- | --- |

—

a JSL Global Commodities Pte. Ltd. (a továbbiakban: JGC), egy Szingapúrban székhellyel rendelkező, kapcsolatban álló kereskedő, amely a vizsgált terméket a PTJ-től vásárolja meg és azt független uniós vevőknek továbbértékesíti.

3.3.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (65) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(65)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártók mindegyike esetében reprezentatív-e a teljes belföldi értékesítés volumene. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a vizsgálati időszak alatt.

| (66) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése a két együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(66)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi piacon bonyolított összértékesítése a két együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (67) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (68) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy ezen együttműködő exportáló gyártó belföldi piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy ezen együttműködő exportáló gyártó belföldi piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy terméktípus belföldi értékesítései akkor reprezentatívak, ha a terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére végrehajtott belföldi értékesítéseinek teljes volumene eléri az azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes Unióba irányuló exportértékesítés teljes volumenének legalább 5 %-át.

| (69) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a belföldi piacon, független vevők részére végrehajtott nyereséges értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – annak megállapítása céljából, hogy a rendes érték kiszámítását a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (70) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(70)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta a terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a gyártási egységköltség súlyozott átlagárával, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a gyártási egységköltség súlyozott átlagárával, vagy meghaladja azt.

| (71) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(71)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árainak súlyozott átlaga.

| (72) | A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi áraként kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(72)

A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi áraként kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltség súlyozott átlagárát. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltség súlyozott átlagárát.

| (73) | Amennyiben a vizsgálati időszak során terméktípusonként a belföldi értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és amennyiben az értékesítési árak súlyozott átlaga meghaladta a termelési egységköltség súlyozott átlagát, a rendes értéket a vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki a (71) preambulumbekezdésben ismertetett helyzetben, vagy csak a nyereséges értékesítések során alkalmazott árak súlyozott átlagaként a (72) preambulumbekezdésben leírt helyzetben. |
| --- | --- |

(73)

Amennyiben a vizsgálati időszak során terméktípusonként a belföldi értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és amennyiben az értékesítési árak súlyozott átlaga meghaladta a termelési egységköltség súlyozott átlagát, a rendes értéket a vizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki a (71) preambulumbekezdésben ismertetett helyzetben, vagy csak a nyereséges értékesítések során alkalmazott árak súlyozott átlagaként a (72) preambulumbekezdésben leírt helyzetben.

| (74) | Ha egy terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben vagy egyáltalán nem értékesítettek a belföldi piacon, és ha a hasonló termék valamely terméktípusát a rendes kereskedelmi forgalom keretében nem, vagy csak elégtelen mértékben értékesítették, és egy terméktípus értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (2) és (4) bekezdésében előírtak szerint a termelési egységköltség és az értékesítési, általános és igazgatási költségek alatti áron történt, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki. |
| --- | --- |

(74)

Ha egy terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben vagy egyáltalán nem értékesítettek a belföldi piacon, és ha a hasonló termék valamely terméktípusát a rendes kereskedelmi forgalom keretében nem, vagy csak elégtelen mértékben értékesítették, és egy terméktípus értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (2) és (4) bekezdésében előírtak szerint a termelési egységköltség és az értékesítési, általános és igazgatási költségek alatti áron történt, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki.

| (75) | A Bizottság a terméktípusonkénti rendes értéket úgy számította ki, hogy a következő tényezőket hozzáadta az együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:






  a) | a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(75)

A Bizottság a terméktípusonkénti rendes értéket úgy számította ki, hogy a következő tényezőket hozzáadta az együttműködő exportáló gyártók által gyártott hasonló termék vizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:

a)

a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a vizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| b) | az együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

az együttműködő exportáló gyártóknak a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (76) | A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében, valamint ha a szokásos kereskedelmi forgalom keretében végzett értékesítés nem állapítható meg, az SGA-költségek súlyozott átlagát, valamint a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá. |
| --- | --- |

(76)

A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos SGA-költségeket és az e típusok szokásos kereskedelmi forgalom keretében belföldi piacon bonyolított ügyleteiből származó nyereséget adta hozzá. A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében, valamint ha a szokásos kereskedelmi forgalom keretében végzett értékesítés nem állapítható meg, az SGA-költségek súlyozott átlagát, valamint a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügyletből származó nyereséget adta hozzá.

3.3.3.   Exportár

Exportár

| (77) | Az exportáló gyártók az Unióba irányuló exporttevékenységet közvetlenül független vevők felé, vagy kapcsolatban álló vállalatokon keresztül végezték. |
| --- | --- |

(77)

Az exportáló gyártók az Unióba irányuló exporttevékenységet közvetlenül független vevők felé, vagy kapcsolatban álló vállalatokon keresztül végezték.

| (78) | Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, és ha az exportáló gyártók az érintett terméket harmadik országbeli kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(78)

Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevőknek exportálták, és ha az exportáló gyártók az érintett terméket harmadik országbeli kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (79) | Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket velük kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – és egy észszerű haszonkulcs alapján kiigazította. |
| --- | --- |

(79)

Abban az esetben, ha az exportáló gyártók az érintett terméket velük kapcsolatban álló importőrökön keresztül exportálták az Unióba, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek – és egy észszerű haszonkulcs alapján kiigazította.

3.3.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (80) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (81) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A Bizottság az exportárat a harmadik országbeli független kereskedő jutaléka tekintetében igazította ki (lásd a (78) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(81)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. A Bizottság az exportárat a harmadik országbeli független kereskedő jutaléka tekintetében igazította ki (lásd a (78) preambulumbekezdést).

| (82) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárat kiigazította a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a hitelköltségek, a banki költségek és adott esetben az átváltási költségek, valamint az árengedmények, köztük a halasztott árengedmények tekintetében, amennyiben azok befolyásolták az árak összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárat kiigazította a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a hitelköltségek, a banki költségek és adott esetben az átváltási költségek, valamint az árengedmények, köztük a halasztott árengedmények tekintetében, amennyiben azok befolyásolták az árak összehasonlíthatóságát.

| (83) | A távoli ellenőrzés eredményei alapján megállapítást nyert, hogy a távoli ellenőrzésnek a Jindal India harmadik országbeli kapcsolatban álló vállalatára vonatkozó ténymegállapításai – a fenti (32)–(35) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a Jindal Indonesia csoport bizonyos uniós értékesítéseit is érintették. Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel a vállalattal kapcsolatos információk kiegészítésére. Ugyanez vonatkozik az IRNC csoport tekintetében a fenti (61)–(63) preambulumbekezdésben említett hiányzó információkra is. |
| --- | --- |

(83)

A távoli ellenőrzés eredményei alapján megállapítást nyert, hogy a távoli ellenőrzésnek a Jindal India harmadik országbeli kapcsolatban álló vállalatára vonatkozó ténymegállapításai – a fenti (32)–(35) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a Jindal Indonesia csoport bizonyos uniós értékesítéseit is érintették. Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket használta fel a vállalattal kapcsolatos információk kiegészítésére. Ugyanez vonatkozik az IRNC csoport tekintetében a fenti (61)–(63) preambulumbekezdésben említett hiányzó információkra is.

3.3.5.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (84) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (85) | Az együttműködés szintje ebben az esetben magasnak volt tekinthető, mivel az együttműködő exportáló gyártóktól érkező kivitel a vizsgálati időszakban az Indonéziából származó behozatalok több mint 90 %-át tette ki. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az együttműködő exportáló gyártók közül annak a szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete. |
| --- | --- |

(85)

Az együttműködés szintje ebben az esetben magasnak volt tekinthető, mivel az együttműködő exportáló gyártóktól érkező kivitel a vizsgálati időszakban az Indonéziából származó behozatalok több mint 90 %-át tette ki. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az együttműködő exportáló gyártók közül annak a szintjén határozza meg, amelyiknek a legmagasabb a dömpingkülönbözete.

| (86) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Jindal csoport | 20,2 % |
| IRNC csoport | 19,9 % |
| Minden más vállalat | 20,2 % |

(86)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Jindal csoport

20,2 %

IRNC csoport

19,9 %

Minden más vállalat

20,2 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (87) | A vizsgálati időszak alatt 13 ismert gyártó gyártott hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(87)

A vizsgálati időszak alatt 13 ismert gyártó gyártott hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (88) | A vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés megközelítőleg 3,1 millió tonna volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló információkból, nevezetesen az Eurofertől és a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott kitöltött kérdőív egybevetéssel távolról ellenőrzött válaszaiból kiindulva határozta meg. |
| --- | --- |

(88)

A vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés megközelítőleg 3,1 millió tonna volt. Ezt a számadatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló információkból, nevezetesen az Eurofertől és a mintában szereplő uniós gyártóktól kapott kitöltött kérdőív egybevetéssel távolról ellenőrzött válaszaiból kiindulva határozta meg.

| (89) | A (8) preambulumbekezdésben jelzett módon a minta három uniós gyártóból állt, amelyek együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 60 %-át képviselték. Mindegyikük vertikálisan integrált gyártó. |
| --- | --- |

(89)

A (8) preambulumbekezdésben jelzett módon a minta három uniós gyártóból állt, amelyek együtt a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 60 %-át képviselték. Mindegyikük vertikálisan integrált gyártó.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (90) | A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) az Eurofer ellenőrzött adatai az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végzett közvetlen és közvetett értékesítéséről, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók adataival; valamint b) az Eurostat adatai a vizsgált terméknek az összes harmadik országból az Unióba érkező behozataláról. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság az uniós felhasználást az alábbiak alapján határozta meg: a) az Eurofer ellenőrzött adatai az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végzett közvetlen és közvetett értékesítéséről, részben egybevetve a mintában szereplő uniós gyártók adataival; valamint b) az Eurostat adatai a vizsgált terméknek az összes harmadik országból az Unióba érkező behozataláról.

| (91) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonnában) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós felhasználás | 3 873 092 | 3 717 114 | 3 442 541 | 3 206 766 |
| Index | 100 | 96 | 89 | 83 |
| Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók és az Eurostat. |

(91)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonnában)

Uniós felhasználás (tonnában)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Uniós felhasználás

3 873 092

3 717 114

3 442 541

3 206 766

Index

Index

100

100

96

96

89

89

83

83

Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók és az Eurostat.

Forrás:

| (92) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 17 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(92)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 17 %-kal csökkent.

4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

Az érintett országokból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országokból érkező behozatal hatásainak összesített értékelése

Az érintett országokból érkező behozatal hatásainak összesített értékelése

| (93) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a rozsdamentes acélból készült hidegen hengerelt termékek érintett országokból érkező behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban összesítve kell-e értékelni. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a rozsdamentes acélból készült hidegen hengerelt termékek érintett országokból érkező behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban összesítve kell-e értékelni.

| (94) | Az említett rendelkezés előírja, hogy az egynél több országból történő behozatalt csak abban az esetben kell összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy:






  a) | az egyes érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözetek meghaladják a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott csekély (de minimis) mértéket, és egyik ország importjának mennyisége sem elhanyagolható; valamint |
| --- | --- | --- |

(94)

Az említett rendelkezés előírja, hogy az egynél több országból történő behozatalt csak abban az esetben kell összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy:

a)

az egyes érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözetek meghaladják a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott csekély (de minimis) mértéket, és egyik ország importjának mennyisége sem elhanyagolható; valamint

| b) | az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló. |
| --- | --- |

b)

az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.

| (95) | A két érintett országból érkező behozatalra vonatkozóan egyenként megállapított dömpingkülönbözeteket az (57) és (86) preambulumbekezdés foglalja össze. E dömpingkülönbözetek mindegyike meghaladja az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott csekély mértékű (de minimis) különbözetet. |
| --- | --- |

(95)

A két érintett országból érkező behozatalra vonatkozóan egyenként megállapított dömpingkülönbözeteket az (57) és (86) preambulumbekezdés foglalja össze. E dömpingkülönbözetek mindegyike meghaladja az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott csekély mértékű (de minimis) különbözetet.

| (96) | A szóban forgó két országból érkező behozatal volumene egyik ország esetében sem volt elhanyagolható. A behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszakban India esetében 3,4 %-ot, Indonézia esetében pedig 2,8 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

(96)

A szóban forgó két országból érkező behozatal volumene egyik ország esetében sem volt elhanyagolható. A behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszakban India esetében 3,4 %-ot, Indonézia esetében pedig 2,8 %-ot tett ki.

| (97) | A szóban forgó két érintett országból érkező dömpingelt behozatal tekintetében a két ország közötti verseny, valamint e behozatalok és az uniós hasonló termék közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. Olyannyira, hogy az Indiából és Indonéziából származó rozsdamentes acélból készült, hidegen hengerelt termékek tekintetében az uniós piaci értékesítésre végzett behozatal esetén mindkét ország éppúgy versenyzett egymással, mint az uniós gazdasági ágazattal az utóbbi által előállított hasonló termék kapcsán, mivel azokat hasonló kategóriába tartozó vevőknek értékesítik. |
| --- | --- |

(97)

A szóban forgó két érintett országból érkező dömpingelt behozatal tekintetében a két ország közötti verseny, valamint e behozatalok és az uniós hasonló termék közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. Olyannyira, hogy az Indiából és Indonéziából származó rozsdamentes acélból készült, hidegen hengerelt termékek tekintetében az uniós piaci értékesítésre végzett behozatal esetén mindkét ország éppúgy versenyzett egymással, mint az uniós gazdasági ágazattal az utóbbi által előállított hasonló termék kapcsán, mivel azokat hasonló kategóriába tartozó vevőknek értékesítik.

| (98) | Következésképpen az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott összes követelmény teljesült, és az érintett országokból érkező behozatalt összesítve vizsgálták a kár meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(98)

Következésképpen az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott összes követelmény teljesült, és az érintett országokból érkező behozatalt összesítve vizsgálták a kár meghatározása céljából.

4.3.2.   Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (99) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a Bizottság a behozatali volumen és az uniós felhasználás összehasonlításával állapította meg. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a Bizottság a behozatali volumen és az uniós felhasználás összehasonlításával állapította meg.

| (100) | A figyelembe vett időszakban az érintett országokból érkező behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 114 865 | 120 729 | 105 359 | 108 885 |
| Index | 100 | 105 | 92 | 95 |
| Piaci részesedés | 3,0 % | 3,2 % | 3,1 % | 3,4 % |
| Index | 100 | 110 | 103 | 114 |
| Indonézia | 13 830 | 34 648 | 72 739 | 89 131 |
| Index | 100 | 251 | 526 | 644 |
| Piaci részesedés | 0,4 % | 0,9 % | 2,1 % | 2,8 % |
| Index | 100 | 261 | 592 | 778 |
| Az érintett országok összesen | 128 695 | 155 377 | 178 098 | 198 016 |
| Index | 100 | 121 | 138 | 154 |
| Piaci részesedés | 3,3 % | 4,2 % | 5,2 % | 6,2 % |
| Index | 100 | 126 | 156 | 186 |
| Forrás: Eurostat. |

(100)

A figyelembe vett időszakban az érintett országokból érkező behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

India

114 865

120 729

105 359

108 885

Index

Index

100

100

105

105

92

92

95

95

Piaci részesedés

3,0 %

3,2 %

3,1 %

3,4 %

Index

Index

100

100

110

110

103

103

114

114

Indonézia

13 830

34 648

72 739

89 131

Index

Index

100

100

251

251

526

526

644

644

Piaci részesedés

0,4 %

0,9 %

2,1 %

2,8 %

Index

Index

100

100

261

261

592

592

778

778

Az érintett országok összesen

128 695

155 377

178 098

198 016

Index

Index

100

100

121

121

138

138

154

154

Piaci részesedés

3,3 %

4,2 %

5,2 %

6,2 %

Index

Index

100

100

126

126

156

156

186

186

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (101) | A figyelembe vett időszak alatt az érintett országokból érkező behozatal 54 %-kal emelkedett, ami lehetővé tette számukra, hogy közös piaci részesedésüket a 2017. évi 3,3 %-ról 6,2 %-ra emeljék. Ez a növekedés – mind az importvolumen, mind a piaci részesedés tekintetében – az Indonéziából érkező behozatalnak tudható be: a figyelembe vett időszakban csaknem 6,5-szeresére nőtt az importvolumen, piaci részesedése pedig 0,4 %-ról 2,8 %-ra nőtt. Az Indiából származó behozatal 2017 és 2018 között nőtt, de ezt követően visszaesett. Ez összességében abszolút értékben visszaesést eredményezett a figyelembe vett időszakban. A Bizottság 2019. február 1-jén közzétette az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről szóló rendeletet (6). India országspecifikus vámkontingenst kapott a vizsgált termékre vonatkozóan, amely a kontingensen belüli vám hatálya alá tartozó behozatalt a 2018. évi szintnél alacsonyabb szintre korlátozta. Mivel Indonéziára nem országspecifikus vámkontingens, hanem az összes többi ország kontingense vonatkozott, behozatala nem volt olyan korlátozott, mint az indiai. Az indiai behozatal visszaesése azonban kevésbé volt súlyos, mint összességében az uniós felhasználás visszaesése, így India piaci részesedése a 2017. évi 3 %-ról a vizsgálati időszakban 3,4 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(101)

A figyelembe vett időszak alatt az érintett országokból érkező behozatal 54 %-kal emelkedett, ami lehetővé tette számukra, hogy közös piaci részesedésüket a 2017. évi 3,3 %-ról 6,2 %-ra emeljék. Ez a növekedés – mind az importvolumen, mind a piaci részesedés tekintetében – az Indonéziából érkező behozatalnak tudható be: a figyelembe vett időszakban csaknem 6,5-szeresére nőtt az importvolumen, piaci részesedése pedig 0,4 %-ról 2,8 %-ra nőtt. Az Indiából származó behozatal 2017 és 2018 között nőtt, de ezt követően visszaesett. Ez összességében abszolút értékben visszaesést eredményezett a figyelembe vett időszakban. A Bizottság 2019. február 1-jén közzétette az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről szóló rendeletet (6). India országspecifikus vámkontingenst kapott a vizsgált termékre vonatkozóan, amely a kontingensen belüli vám hatálya alá tartozó behozatalt a 2018. évi szintnél alacsonyabb szintre korlátozta. Mivel Indonéziára nem országspecifikus vámkontingens, hanem az összes többi ország kontingense vonatkozott, behozatala nem volt olyan korlátozott, mint az indiai. Az indiai behozatal visszaesése azonban kevésbé volt súlyos, mint összességében az uniós felhasználás visszaesése, így India piaci részesedése a 2017. évi 3 %-ról a vizsgálati időszakban 3,4 %-ra emelkedett.

6

4.3.3.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (102) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  3. táblázat


  Az érintett országokból érkező behozatal árai (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 2 080 | 2 173 | 2 075 | 2 073 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 100 |
| Indonézia | 1 818 | 1 923 | 1 917 | 1 962 |
| Index | 100 | 106 | 105 | 108 |
| Az érintett országok átlaga | 2 052 | 2 117 | 2 010 | 2 023 |
| Index | 100 | 103 | 98 | 99 |
| Forrás: Eurostat. |

(102)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

3. táblázat

3. táblázat

Az érintett országokból érkező behozatal árai (EUR/tonna)

Az érintett országokból érkező behozatal árai (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

India

2 080

2 173

2 075

2 073

Index

Index

100

100

104

104

100

100

100

100

Indonézia

1 818

1 923

1 917

1 962

Index

Index

100

100

106

106

105

105

108

108

Az érintett országok átlaga

2 052

2 117

2 010

2 023

Index

Index

100

100

103

103

98

98

99

99

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (103) | India esetében az átlagos importárak 2017-ről 2018-ra 4 %-kal emelkedtek, de a figyelembe vett időszak egészében stabilak maradtak, míg Indonézia esetében 8 %-kal emelkedtek. Mindazonáltal a figyelembe vett időszak egésze alatt a két érintett ország átlagos importárai következetesen alacsonyabbak voltak az uniós gyártók árainál (lásd a 7. táblázatot). |
| --- | --- |

(103)

India esetében az átlagos importárak 2017-ről 2018-ra 4 %-kal emelkedtek, de a figyelembe vett időszak egészében stabilak maradtak, míg Indonézia esetében 8 %-kal emelkedtek. Mindazonáltal a figyelembe vett időszak egésze alatt a két érintett ország átlagos importárai következetesen alacsonyabbak voltak az uniós gyártók árainál (lásd a 7. táblázatot).

| (104) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása érdekében a Bizottság összehasonlította egymással:






  a) | a mintában szereplő három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát; valamint |
| --- | --- | --- |

(104)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározása érdekében a Bizottság összehasonlította egymással:

a)

a mintában szereplő három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát; valamint

| b) | az érintett országok együttműködő exportáló gyártóitól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, valamint a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat. |
| --- | --- |

b)

az érintett országok együttműködő exportáló gyártóitól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, valamint a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat.

| (105) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakban realizált forgalmának százalékaként fejezte ki. Az alákínálási különbözet az indiai exportáló gyártók esetében 4,8 % és 13,4 %, az indonéz exportáló gyártók esetében pedig 12,0 % és 12,4 % volt. |
| --- | --- |

(105)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakban realizált forgalmának százalékaként fejezte ki. Az alákínálási különbözet az indiai exportáló gyártók esetében 4,8 % és 13,4 %, az indonéz exportáló gyártók esetében pedig 12,0 % és 12,4 % volt.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (106) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(106)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (107) | A Bizottság a (8) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár megállapítására mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság a (8) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár megállapítására mintavételt alkalmazott.

| (108) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az Eurofer által az összes uniós gyártóra vonatkozóan kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte, amelyeket szükség esetén összevetett a mintában szereplő három uniós gyártó kitöltött kérdőíveiben feltüntetett adatokkal. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportot távolról ellenőrizte egybevetéssel, amelynek alapján megállapította, hogy az adatok az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából reprezentatívak. |
| --- | --- |

(108)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az Eurofer által az összes uniós gyártóra vonatkozóan kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte, amelyeket szükség esetén összevetett a mintában szereplő három uniós gyártó kitöltött kérdőíveiben feltüntetett adatokkal. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. A Bizottság mindkét adatcsoportot távolról ellenőrizte egybevetéssel, amelynek alapján megállapította, hogy az adatok az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából reprezentatívak.

| (109) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagysága. |
| --- | --- |

(109)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagysága.

| (110) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése. |
| --- | --- |

(110)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (111) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós termelés (tonna) | 3 708 262 | 3 640 429 | 3 379 817 | 3 111 804 |
| Index | 100 | 98 | 91 | 84 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 4 405 623 | 4 517 379 | 4 530 146 | 4 572 365 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Kapacitáskihasználás | 84 % | 81 % | 75 % | 68 % |
| Index | 100 | 96 | 89 | 81 |
| Forrás: Eurofer |

(111)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes uniós termelés (tonna)

3 708 262

3 640 429

3 379 817

3 111 804

Index

Index

100

100

98

98

91

91

84

84

Termelési kapacitás (tonna)

4 405 623

4 517 379

4 530 146

4 572 365

Index

Index

100

100

103

103

103

103

104

104

Kapacitáskihasználás

84 %

81 %

75 %

68 %

Index

Index

100

100

96

96

89

89

81

81

Forrás: Eurofer

Forrás:

| (112) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene jelentős mértékben, 16 %-kal csökkent. A kapacitásra vonatkozóan bejelentett adatok a tényleges kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanról történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2015-ös bevezetését követően (7) egyes uniós gyártók gyártási kapacitásuk korszerűsítését kezdeményezték. Ez a korszerűsítés a termelési kapacitás enyhe, 4 %-os növekedését eredményezte a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(112)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési volumene jelentős mértékben, 16 %-kal csökkent. A kapacitásra vonatkozóan bejelentett adatok a tényleges kapacitásra vonatkoznak, amelynek értelmében – az iparág által szokványosnak tekintett – kiigazításokat, így az üzemeltetés indítását, a karbantartást, a szűk keresztmetszeteket és egyéb szokásos leállásokat figyelembe vették. A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Tajvanról történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2015-ös bevezetését követően (7) egyes uniós gyártók gyártási kapacitásuk korszerűsítését kezdeményezték. Ez a korszerűsítés a termelési kapacitás enyhe, 4 %-os növekedését eredményezte a figyelembe vett időszakban.

7

| (113) | A termelés visszaesése és a kapacitás kismértékű növekedése miatt a vizsgálati időszakban a kapacitáskihasználás 19 %-kal csökkent, és 70 % alá esett. |
| --- | --- |

(113)

A termelés visszaesése és a kapacitás kismértékű növekedése miatt a vizsgálati időszakban a kapacitáskihasználás 19 %-kal csökkent, és 70 % alá esett.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (114) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene (tonna) | 2 735 448 | 2 711 044 | 2 530 259 | 2 330 537 |
| Index | 100 | 99 | 92 | 85 |
| Piaci részesedés | 70,6 % | 72,9 % | 73,5 % | 72,7 % |
| Index | 100 | 103 | 104 | 103 |
| Forrás: Eurofer és Eurostat. |

(114)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési volumene (tonna)

2 735 448

2 711 044

2 530 259

2 330 537

Index

Index

100

100

99

99

92

92

85

85

Piaci részesedés

70,6 %

72,9 %

73,5 %

72,7 %

Index

Index

100

100

103

103

104

104

103

103

Forrás: Eurofer és Eurostat.

Forrás:

| (115) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 15 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(115)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 15 %-kal csökkent.

| (116) | Az uniós gazdasági ágazatnak azonban sikerült fenntartania, sőt 2,1 százalékponttal növelnie piaci részesedését a figyelembe vett időszakban, mivel a felhasználás visszaesése még nagyobb volt, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése, mivel az uniós értékesítés részben felváltotta az érintett országoktól eltérő országokból származó behozatalt. |
| --- | --- |

(116)

Az uniós gazdasági ágazatnak azonban sikerült fenntartania, sőt 2,1 százalékponttal növelnie piaci részesedését a figyelembe vett időszakban, mivel a felhasználás visszaesése még nagyobb volt, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése, mivel az uniós értékesítés részben felváltotta az érintett országoktól eltérő országokból származó behozatalt.

4.4.2.3.   Növekedés

| (117) | A termelési és értékesítési volumenre vonatkozó fenti – a figyelembe vett időszakban egyértelműen csökkenő tendenciát követő – abszolút számadatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat az abszolút számadatokat tekintve nem volt képes növekedni. A felhasználáshoz képest kismértékű növekedés csak azért volt lehetséges, mert az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy értékesítési árainak csökkentésével reagál a dömpingelt behozatal által okozott árnyomásra. |
| --- | --- |

(117)

A termelési és értékesítési volumenre vonatkozó fenti – a figyelembe vett időszakban egyértelműen csökkenő tendenciát követő – abszolút számadatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat az abszolút számadatokat tekintve nem volt képes növekedni. A felhasználáshoz képest kismértékű növekedés csak azért volt lehetséges, mert az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy értékesítési árainak csökkentésével reagál a dömpingelt behozatal által okozott árnyomásra.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (118) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalók létszáma | 13 411 | 13 495 | 13 968 | 13 660 |
| Index | 100 | 101 | 104 | 102 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 277 | 270 | 242 | 228 |
| Index | 100 | 98 | 88 | 82 |
| Forrás: Eurofer |

(118)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Munkavállalók létszáma

13 411

13 495

13 968

13 660

Index

Index

100

100

101

101

104

104

102

102

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

277

270

242

228

Index

Index

100

100

98

98

88

88

82

82

Forrás: Eurofer

Forrás:

| (119) | Az uniós gazdasági ágazatban a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek előállításával kapcsolatos foglalkoztatás szintje 2017 és 2019 között 4 %-kal nőtt, 2019 és a vizsgálati időszak között pedig 2 százalékpontos csökkenést mutatott, ami 2 %-os növekedést eredményezett a figyelembe vett időszakban. A termelés erőteljes csökkenésére tekintettel az uniós gazdasági ágazat termelékenysége az egy munkavállaló által évente (teljes munkaidős egyenértékben) előállított termék tonnában kifejezett mennyisége alapján jelentős mértékben, 18 %-kal romlott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(119)

Az uniós gazdasági ágazatban a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek előállításával kapcsolatos foglalkoztatás szintje 2017 és 2019 között 4 %-kal nőtt, 2019 és a vizsgálati időszak között pedig 2 százalékpontos csökkenést mutatott, ami 2 %-os növekedést eredményezett a figyelembe vett időszakban. A termelés erőteljes csökkenésére tekintettel az uniós gazdasági ágazat termelékenysége az egy munkavállaló által évente (teljes munkaidős egyenértékben) előállított termék tonnában kifejezett mennyisége alapján jelentős mértékben, 18 %-kal romlott a figyelembe vett időszakban.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (120) | Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országokból érkező behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható. |
| --- | --- |

(120)

Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országokból érkező behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható.

| (121) | A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékekre vonatkozóan már sor került dömpingellenes vizsgálatra. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2013-ban jelentősen befolyásolta a Kínából és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal, aminek következtében 2015 októberében végleges dömpingellenes intézkedéseket (8) vezettek be az ezen országokból származó behozatalra. Az uniós gazdasági ágazat helyzetét ezért valószínűleg csak marginálisan befolyásolták az említett dömpinggyakorlatok a figyelembe vett időszak során. Jelenleg folyamatban van a Kínából és a Tajvanról származó termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata (9). |
| --- | --- |

(121)

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékekre vonatkozóan már sor került dömpingellenes vizsgálatra. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2013-ban jelentősen befolyásolta a Kínából és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal, aminek következtében 2015 októberében végleges dömpingellenes intézkedéseket (8) vezettek be az ezen országokból származó behozatalra. Az uniós gazdasági ágazat helyzetét ezért valószínűleg csak marginálisan befolyásolták az említett dömpinggyakorlatok a figyelembe vett időszak során. Jelenleg folyamatban van a Kínából és a Tajvanról származó termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata (9).

8

9

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (122) | A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár (EUR/tonna) | 2 252 | 2 312 | 2 206 | 2 175 |
| Index | 100 | 103 | 98 | 97 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 1 958 | 2 064 | 2 019 | 2 013 |
| Index | 100 | 105 | 103 | 103 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók |

(122)

A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár (EUR/tonna)

2 252

2 312

2 206

2 175

Index

Index

100

100

103

103

98

98

97

97

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

1 958

2 064

2 019

2 013

Index

Index

100

100

105

105

103

103

103

103

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

Forrás

| (123) | Miután az átlagos értékesítési egységárak 2017 és 2018 között enyhe, 3 %-os növekedést mutattak, 2018 és a vizsgálati időszak között 6 %-kal csökkentek, ami 3 %-os csökkenést eredményezett a figyelembe vett időszakban. Ugyanebben az időszakban a termelési költségek 5 %-os egyidejű növekedést mutattak, majd ezt követően 3 %-kal magasabb költségszinten stabilizálódtak, mint a figyelembe vett időszak elején. A költségek alakulását nagyrészt a fontos nyersanyagok – többek között a nikkel és a ferrokróm – árának emelkedése idézte elő. A dömpingelt behozatal miatti árlenyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta áthárítani ezt a költségnövekedést értékesítési áraira, sőt arra kényszerült, hogy csökkentse azokat. |
| --- | --- |

(123)

Miután az átlagos értékesítési egységárak 2017 és 2018 között enyhe, 3 %-os növekedést mutattak, 2018 és a vizsgálati időszak között 6 %-kal csökkentek, ami 3 %-os csökkenést eredményezett a figyelembe vett időszakban. Ugyanebben az időszakban a termelési költségek 5 %-os egyidejű növekedést mutattak, majd ezt követően 3 %-kal magasabb költségszinten stabilizálódtak, mint a figyelembe vett időszak elején. A költségek alakulását nagyrészt a fontos nyersanyagok – többek között a nikkel és a ferrokróm – árának emelkedése idézte elő. A dömpingelt behozatal miatti árlenyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta áthárítani ezt a költségnövekedést értékesítési áraira, sőt arra kényszerült, hogy csökkentse azokat.

4.4.3.2.   Munkaerőköltség

| (124) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (EUR) | 72 366 | 70 663 | 71 659 | 70 324 |
| Index | 100 | 98 | 99 | 97 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók |

(124)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes munkaidős egyenértékenkénti átlagos munkaerőköltségek (EUR)

72 366

70 663

71 659

70 324

Index

Index

100

100

98

98

99

99

97

97

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (125) | A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez azt mutatja, hogy a romló piaci körülményekre adott válaszként az uniós gyártók a kár korlátozására törekedve csökkenteni tudták a munkaerőköltségeket. |
| --- | --- |

(125)

A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez azt mutatja, hogy a romló piaci körülményekre adott válaszként az uniós gyártók a kár korlátozására törekedve csökkenteni tudták a munkaerőköltségeket.

4.4.3.3.   Készletek

| (126) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 125 626 | 148 777 | 125 480 | 98 835 |
| Index | 100 | 118 | 100 | 79 |
| Zárókészletek a termelés százalékában | 5,54 % | 6,53 % | 6,09 % | 5,13 % |
| Index | 100 | 118 | 110 | 93 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók |

(126)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

125 626

148 777

125 480

98 835

Index

Index

100

100

118

118

100

100

79

79

Zárókészletek a termelés százalékában

5,54 %

6,53 %

6,09 %

5,13 %

Index

Index

100

100

118

118

110

110

93

93

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (127) | A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 21 %-kal csökkent. Ez a tendencia követte a termelési volumen csökkenését. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámasztja. Amint az fentebb látható, ez a mutató a mintába felvett uniós gyártók termelési volumenének 5–7 %-a között ingadozott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(127)

A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 21 %-kal csökkent. Ez a tendencia követte a termelési volumen csökkenését. Az uniós gazdasági ágazat a hasonló termék legtöbb típusát konkrét felhasználói megrendelésre gyártja. A készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek változásának elemzése is alátámasztja. Amint az fentebb látható, ez a mutató a mintába felvett uniós gyártók termelési volumenének 5–7 %-a között ingadozott a figyelembe vett időszakban.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

| | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 7,6 % | 6,0 % | 1,5 % | 0,4 % |
| Index | 100 | 79 | 19 | 6 |
| Pénzforgalom (EUR) | 387 200 359 | 273 674 277 | 237 840 311 | 184 024 688 |
| Index | 100 | 71 | 61 | 48 |
| Beruházások (EUR) | 111 578 442 | 111 637 871 | 96 541 925 | 96 585 152 |
| Index | 100 | 100 | 87 | 87 |
| A beruházások megtérülése | 20 % | 15 % | 6 % | 4 % |
| Index | 100 | 75 | 31 | 20 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók |

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

7,6 %

6,0 %

1,5 %

0,4 %

Index

Index

100

100

79

79

19

19

6

6

Pénzforgalom (EUR)

387 200 359

273 674 277

237 840 311

184 024 688

Index

Index

100

100

71

71

61

61

48

48

Beruházások (EUR)

111 578 442

111 637 871

96 541 925

96 585 152

Index

Index

100

100

100

100

87

87

87

87

A beruházások megtérülése

20 %

15 %

6 %

4 %

Index

Index

100

100

75

75

31

31

20

20

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók

Forrás:

| (128) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (129) | A teljes jövedelmezőség a 2017. évi 7,6 %-ról 0,4 %-ra esett vissza a vizsgálati időszakban. A 4.3.3. szakaszban foglaltak szerint a csökkenéssel egyidejűleg nőtt az érintett országokból érkező, az uniós árak alá kínáló behozatal volumene. |
| --- | --- |

(129)

A teljes jövedelmezőség a 2017. évi 7,6 %-ról 0,4 %-ra esett vissza a vizsgálati időszakban. A 4.3.3. szakaszban foglaltak szerint a csökkenéssel egyidejűleg nőtt az érintett országokból érkező, az uniós árak alá kínáló behozatal volumene.

| (130) | Minden más pénzügyi mutató, azaz a pénzforgalom, a beruházások és az eszközök megtérülése egyértelműen ugyanazt a csökkenő tendenciát követte. |
| --- | --- |

(130)

Minden más pénzügyi mutató, azaz a pénzforgalom, a beruházások és az eszközök megtérülése egyértelműen ugyanazt a csökkenő tendenciát követte.

| (131) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom folyamatos csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban, aminek eredményeként a vizsgálati időszakban 52 %-kal alacsonyabb volt, mint a vizsgálati időszak kezdetén. |
| --- | --- |

(131)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom folyamatos csökkenést mutatott a figyelembe vett időszakban, aminek eredményeként a vizsgálati időszakban 52 %-kal alacsonyabb volt, mint a vizsgálati időszak kezdetén.

| (132) | A beruházások az eszközök könyv szerinti nettó értékének felelnek meg. Miután ez az érték 2017 és 2018 között stabil maradt, 2018 és 2019 között jelentős, 13 százalékpontos, számottevő mértékű visszaesés figyelhető meg. A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség, amely tükrözi az eszközök értékcsökkenését. A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban folyamatosan és számottevő mértékben, 80 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(132)

A beruházások az eszközök könyv szerinti nettó értékének felelnek meg. Miután ez az érték 2017 és 2018 között stabil maradt, 2018 és 2019 között jelentős, 13 százalékpontos, számottevő mértékű visszaesés figyelhető meg. A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség, amely tükrözi az eszközök értékcsökkenését. A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban folyamatosan és számottevő mértékben, 80 %-kal csökkent.

| (133) | Az uniós gazdasági ágazat 2017 és a vizsgálati időszak közötti gyenge pénzügyi teljesítménye korlátok közé szorította annak tőkebevonási képességét. Az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes, és azt jelentős beruházások jellemzik. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások megtérülése nem elégséges az ilyen jelentős beruházások fedezésére. |
| --- | --- |

(133)

Az uniós gazdasági ágazat 2017 és a vizsgálati időszak közötti gyenge pénzügyi teljesítménye korlátok közé szorította annak tőkebevonási képességét. Az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes, és azt jelentős beruházások jellemzik. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások megtérülése nem elégséges az ilyen jelentős beruházások fedezésére.

4.5.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (134) | A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat csak úgy tudott reagálni az Indiából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal által okozott árnyomásra, hogy a figyelembe vett időszakban csökkentette értékesítési árait, hogy fenntartsa (vagy akár kismértékben növelje) piaci részesedését. A dömpingelt behozatal hatása az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében árlenyomást okozott az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai 3 %-kal csökkentek, tisztességes verseny mellett azonban az áraknak a termelési költség növekedéséhez hasonló mértékben, azaz 3 % körül kellett volna növekedniük. Ez a helyzet súlyosan rontotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amely a figyelembe vett időszakban 94 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakra már nagyon alacsony és fenntarthatatlan szintre jutott. |
| --- | --- |

(134)

A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat csak úgy tudott reagálni az Indiából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal által okozott árnyomásra, hogy a figyelembe vett időszakban csökkentette értékesítési árait, hogy fenntartsa (vagy akár kismértékben növelje) piaci részesedését. A dömpingelt behozatal hatása az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében árlenyomást okozott az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai 3 %-kal csökkentek, tisztességes verseny mellett azonban az áraknak a termelési költség növekedéséhez hasonló mértékben, azaz 3 % körül kellett volna növekedniük. Ez a helyzet súlyosan rontotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét, amely a figyelembe vett időszakban 94 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakra már nagyon alacsony és fenntarthatatlan szintre jutott.

| (135) | Az uniós felhasználás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és termelési volumene egyaránt követte ezt a tendenciát. A termelési kapacitás kismértékben nőtt, amit az uniós gazdasági ágazat kedvező kilátásai okoztak a Kínából és Tajvanról származó vizsgált termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2015-ös bevezetését követően. |
| --- | --- |

(135)

Az uniós felhasználás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt, és az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és termelési volumene egyaránt követte ezt a tendenciát. A termelési kapacitás kismértékben nőtt, amit az uniós gazdasági ágazat kedvező kilátásai okoztak a Kínából és Tajvanról származó vizsgált termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2015-ös bevezetését követően.

| (136) | Az uniós gyártók termelékenysége és kapacitáskihasználása azonban a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent. E romló számadatok csak kismértékben magyarázhatók a foglalkoztatás és a kapacitás csekély mértékű növekedésével – a visszaesést főként az uniós felhasználás csökkenése és az érintett országokból származó behozatal egyidejű növekedése okozta. |
| --- | --- |

(136)

Az uniós gyártók termelékenysége és kapacitáskihasználása azonban a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent. E romló számadatok csak kismértékben magyarázhatók a foglalkoztatás és a kapacitás csekély mértékű növekedésével – a visszaesést főként az uniós felhasználás csökkenése és az érintett országokból származó behozatal egyidejű növekedése okozta.

| (137) | Az uniós gyártók pénzügyi mutatói azonban teljes mértékben tükrözik az elszenvedett kárt. Az uniós gazdasági ágazat termelési költségei a figyelembe vett időszakban emelkedtek, ami – az értékesítési árak csökkenésével együtt – a 2017. évi 7,6 %-ról a vizsgálati időszakban 0,4 %-ra esett vissza. Hasonló negatív fejlemények figyelhetők meg a többi pénzügyi mutatóval kapcsolatban is: beruházások (–13 %), a beruházások megtérülése (–80 %) és pénzforgalom (–52 %). |
| --- | --- |

(137)

Az uniós gyártók pénzügyi mutatói azonban teljes mértékben tükrözik az elszenvedett kárt. Az uniós gazdasági ágazat termelési költségei a figyelembe vett időszakban emelkedtek, ami – az értékesítési árak csökkenésével együtt – a 2017. évi 7,6 %-ról a vizsgálati időszakban 0,4 %-ra esett vissza. Hasonló negatív fejlemények figyelhetők meg a többi pénzügyi mutatóval kapcsolatban is: beruházások (–13 %), a beruházások megtérülése (–80 %) és pénzforgalom (–52 %).

| (138) | Ennek megfelelően a kármutatók alapján az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a vizsgálati időszakban, mivel az a növekvő termelési költségek ellenére csökkentette értékesítési árait, ami jövedelmezőségének összeomlásához vezetett, negatívan befolyásolva ezzel a beruházásokat, a beruházások megtérülését és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

(138)

Ennek megfelelően a kármutatók alapján az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a vizsgálati időszakban, mivel az a növekvő termelési költségek ellenére csökkentette értékesítési árait, ami jövedelmezőségének összeomlásához vezetett, negatívan befolyásolva ezzel a beruházásokat, a beruházások megtérülését és a pénzforgalmat.

| (139) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(139)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (140) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: a harmadik országokból származó behozatal, a felhasználás csökkenése, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a nyersanyagköltségek növekedése és az uniós gazdasági ágazat versenyképes árképzése. |
| --- | --- |

(140)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: a harmadik országokból származó behozatal, a felhasználás csökkenése, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a nyersanyagköltségek növekedése és az uniós gazdasági ágazat versenyképes árképzése.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (141) | Az érintett országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban több mint 50 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig csaknem megkétszereződött. A piaci részesedés növekedése hátrányosan érintette a harmadik országokból származó behozatalt. Az érintett országokból származó alacsony árú dömpingelt behozatal azonban árnyomást okozott az uniós gazdasági ágazatra. Az Indiából és Indonéziából származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 5–19 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Ezen importárak miatt az uniós gyártók nem csak arra nem voltak képesek, hogy áraikban tükrözzék a nyersanyagköltség-növekedést, hanem arra is kényszerültek, hogy piaci részesedésük fenntartása érdekében csökkentsék értékesítési áraikat. |
| --- | --- |

(141)

Az érintett országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban több mint 50 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig csaknem megkétszereződött. A piaci részesedés növekedése hátrányosan érintette a harmadik országokból származó behozatalt. Az érintett országokból származó alacsony árú dömpingelt behozatal azonban árnyomást okozott az uniós gazdasági ágazatra. Az Indiából és Indonéziából származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 5–19 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. Ezen importárak miatt az uniós gyártók nem csak arra nem voltak képesek, hogy áraikban tükrözzék a nyersanyagköltség-növekedést, hanem arra is kényszerültek, hogy piaci részesedésük fenntartása érdekében csökkentsék értékesítési áraikat.

| (142) | Ennek eredményeként az uniós gyártók 2017-ben viszonylag magas szintet elért jövedelmezősége a vizsgálati időszakban csaknem nullára esett vissza, ami tovább rontotta a szóban forgó vállalatok valamennyi pénzügyi mutatóját. |
| --- | --- |

(142)

Ennek eredményeként az uniós gyártók 2017-ben viszonylag magas szintet elért jövedelmezősége a vizsgálati időszakban csaknem nullára esett vissza, ami tovább rontotta a szóban forgó vállalatok valamennyi pénzügyi mutatóját.

| (143) | Erős ok-okozati összefüggés mutatható ki tehát az Indiából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(143)

Erős ok-okozati összefüggés mutatható ki tehát az Indiából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (144) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene és árai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajvan | Volumen (tonna) | 199 553 | 223 110 | 185 618 | 165 540 |
| Index | 100 | 112 | 93 | 83 |
| Piaci részesedés | 5,2 % | 6,0 % | 5,4 % | 5,2 % |
| Index | 100 | 116 | 105 | 100 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 668 | 1 749 | 1 684 | 1 655 |
| Index | 100 | 105 | 101 | 99 |
| Koreai Köztársaság | Volumen (tonna) | 147 696 | 165 812 | 160 947 | 164 882 |
| Index | 100 | 112 | 109 | 112 |
| Piaci részesedés | 3,8 % | 4,5 % | 4,7 % | 5,1 % |
| Index | 100 | 117 | 123 | 135 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 859 | 1 944 | 1 860 | 1 853 |
| Index | 100 | 105 | 100 | 100 |
| Dél-Afrika | Volumen (tonna) | 98 063 | 88 913 | 94 567 | 81 537 |
| Index | 100 | 91 | 96 | 83 |
| Piaci részesedés | 2,5 % | 2,4 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Index | 100 | 94 | 108 | 100 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 004 | 2 013 | 1 831 | 1 785 |
| Index | 100 | 100 | 91 | 89 |
| Más harmadik országok | Volumen (tonna) | 563 637 | 372 858 | 293 052 | 266 255 |
| Index | 100 | 66 | 52 | 47 |
| Piaci részesedés | 14,6 % | 10,0 % | 8,5 % | 8,3 % |
| Index | 100 | 69 | 58 | 57 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 051 | 2 345 | 2 319 | 2 407 |
| Index | 100 | 114 | 113 | 117 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat | Volumen (tonna) | 1 008 949 | 850 693 | 734 184 | 678 213 |
| Index | 100 | 84 | 73 | 67 |
| Piaci részesedés | 26,1 % | 22,9 % | 21,3 % | 21,1 % |
| Index | 100 | 88 | 82 | 81 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 1 942 | 2 076 | 1 995 | 2 014 |
| Index | 100 | 107 | 103 | 104 |
| Forrás: Eurostat. |

(144)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene és árai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Ország

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Tajvan

Volumen (tonna)

199 553

223 110

185 618

165 540

Index

Index

100

100

112

112

93

93

83

83

Piaci részesedés

5,2 %

6,0 %

5,4 %

5,2 %

Index

Index

100

100

116

116

105

105

100

100

Átlagár (EUR/tonna)

1 668

1 749

1 684

1 655

Index

Index

100

100

105

105

101

101

99

99

Koreai Köztársaság

Volumen (tonna)

147 696

165 812

160 947

164 882

Index

Index

100

100

112

112

109

109

112

112

Piaci részesedés

3,8 %

4,5 %

4,7 %

5,1 %

Index

Index

100

100

117

117

123

123

135

135

Átlagár (EUR/tonna)

1 859

1 944

1 860

1 853

Index

Index

100

100

105

105

100

100

100

100

Dél-Afrika

Volumen (tonna)

98 063

88 913

94 567

81 537

Index

Index

100

100

91

91

96

96

83

83

Piaci részesedés

2,5 %

2,4 %

2,7 %

2,5 %

Index

Index

100

100

94

94

108

108

100

100

Átlagár (EUR/tonna)

2 004

2 013

1 831

1 785

Index

Index

100

100

100

100

91

91

89

89

Más harmadik országok

Volumen (tonna)

563 637

372 858

293 052

266 255

Index

Index

100

100

66

66

52

52

47

47

Piaci részesedés

14,6 %

10,0 %

8,5 %

8,3 %

Index

Index

100

100

69

69

58

58

57

57

Átlagár (EUR/tonna)

2 051

2 345

2 319

2 407

Index

Index

100

100

114

114

113

113

117

117

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat

Volumen (tonna)

1 008 949

850 693

734 184

678 213

Index

Index

100

100

84

84

73

73

67

67

Piaci részesedés

26,1 %

22,9 %

21,3 %

21,1 %

Index

Index

100

100

88

88

82

82

81

81

Átlagár (EUR/tonna)

1 942

2 076

1 995

2 014

Index

Index

100

100

107

107

103

103

104

104

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (145) | A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal abszolút volumene jelentősen, 33 %-kal, piaci részesedése pedig a 2017. évi 26 %-ról a vizsgálati időszakban 21 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(145)

A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal abszolút volumene jelentősen, 33 %-kal, piaci részesedése pedig a 2017. évi 26 %-ról a vizsgálati időszakban 21 %-ra csökkent.

| (146) | Ami az egyes országokat illeti, csak a Koreából származó behozatal nőtt a figyelembe vett időszakban, ami a piaci részesedés enyhe növekedését eredményezte. A piaci részesedés abszolút (4,7 %-ról 5,1 %-ra történő) növekedése azonban a figyelembe vett időszakban elhanyagolható volt. Bár a koreai behozatal árai alacsonyabbak az érintett országok árainál, azokra valószínűleg hatással lesznek a transzferárak a Samsung STS koreai rozsdamentesacél-gyártó és a Romániában székhellyel rendelkező uniós hideghengerlő (Otelinox) között fennálló kapcsolat miatt. Nem vonható le következtetés arra vonatkozóan, hogy ezek a behozatalok az uniós gazdasági ágazat árai alá is kínáltak-e, figyelembe véve e behozatalok ismeretlen termékösszetételét is. |
| --- | --- |

(146)

Ami az egyes országokat illeti, csak a Koreából származó behozatal nőtt a figyelembe vett időszakban, ami a piaci részesedés enyhe növekedését eredményezte. A piaci részesedés abszolút (4,7 %-ról 5,1 %-ra történő) növekedése azonban a figyelembe vett időszakban elhanyagolható volt. Bár a koreai behozatal árai alacsonyabbak az érintett országok árainál, azokra valószínűleg hatással lesznek a transzferárak a Samsung STS koreai rozsdamentesacél-gyártó és a Romániában székhellyel rendelkező uniós hideghengerlő (Otelinox) között fennálló kapcsolat miatt. Nem vonható le következtetés arra vonatkozóan, hogy ezek a behozatalok az uniós gazdasági ágazat árai alá is kínáltak-e, figyelembe véve e behozatalok ismeretlen termékösszetételét is.

| (147) | A fenti (121) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Tajvanról származó behozatalra jelenleg 6,8 %-os dömpingellenes vám vonatkozik (10). Jelenleg folyamatban van a Kínából és a Tajvanról származó termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata (11). |
| --- | --- |

(147)

A fenti (121) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Tajvanról származó behozatalra jelenleg 6,8 %-os dömpingellenes vám vonatkozik (10). Jelenleg folyamatban van a Kínából és a Tajvanról származó termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata (11).

10

11

| (148) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatalok a figyelembe vett időszak alatt rendkívül alacsonyak voltak. A Tajvanról érkező behozatal 2017–2018 között 12 %-kal nőtt, de 2018-tól a vizsgálati időszakig 26 %-kal csökkent, így piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 5 % körül volt. A Tajvanról származó behozatal átlagára nem érte el az érintett országokból származó behozatal átlagárát. Mivel a tajvani gyártók a hatályvesztési felülvizsgálat során semmilyen módon sem működtek együtt a Bizottsággal, így a Bizottság nem rendelkezett további részletekkel a tajvani importárakról. Ezért nem zárható ki, hogy ezek a behozatalok további kárt okoztak az uniós gazdasági ágazatnak. Még ha a Tajvanról származó behozatal hozzá is járult az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárhoz, a Tajvanról származó behozatal 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és ezért az nem okozhatta a kárelemzésben megállapított növekvő negatív tendenciákat. |
| --- | --- |

(148)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatalok a figyelembe vett időszak alatt rendkívül alacsonyak voltak. A Tajvanról érkező behozatal 2017–2018 között 12 %-kal nőtt, de 2018-tól a vizsgálati időszakig 26 %-kal csökkent, így piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 5 % körül volt. A Tajvanról származó behozatal átlagára nem érte el az érintett országokból származó behozatal átlagárát. Mivel a tajvani gyártók a hatályvesztési felülvizsgálat során semmilyen módon sem működtek együtt a Bizottsággal, így a Bizottság nem rendelkezett további részletekkel a tajvani importárakról. Ezért nem zárható ki, hogy ezek a behozatalok további kárt okoztak az uniós gazdasági ágazatnak. Még ha a Tajvanról származó behozatal hozzá is járult az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárhoz, a Tajvanról származó behozatal 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és ezért az nem okozhatta a kárelemzésben megállapított növekvő negatív tendenciákat.

| (149) | A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a más országokból származó behozatal nem csökkenti a dömpingelt indiai és indonéz behozatal és az uniós gyártók által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a más országokból származó behozatal nem csökkenti a dömpingelt indiai és indonéz behozatal és az uniós gyártók által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.2.   A felhasználás csökkenése

A felhasználás csökkenése

| (150) | A felhasználás jelentős csökkenése a figyelembe vett időszakban kedvezőtlen hatást gyakorolt egyes kármutatókra, különösen az értékesítési és a termelési volumenre. A (134) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban az uniós gazdasági ágazatot inkább árkár érte, nem pedig mennyiségi kár. A zsugorodó piac ellenére az uniós gyártóknak sikerült kissé növelniük piaci részesedésüket a tisztességtelen árú dömpingelt behozatallal folytatott súlyos árverseny révén, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének és pénzügyi mutatóinak – például a jövedelmezőségnek, a pénzforgalomnak, a beruházásoknak és a beruházások megtérülésének – romlásához vezetett. |
| --- | --- |

(150)

A felhasználás jelentős csökkenése a figyelembe vett időszakban kedvezőtlen hatást gyakorolt egyes kármutatókra, különösen az értékesítési és a termelési volumenre. A (134) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban az uniós gazdasági ágazatot inkább árkár érte, nem pedig mennyiségi kár. A zsugorodó piac ellenére az uniós gyártóknak sikerült kissé növelniük piaci részesedésüket a tisztességtelen árú dömpingelt behozatallal folytatott súlyos árverseny révén, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének és pénzügyi mutatóinak – például a jövedelmezőségnek, a pénzforgalomnak, a beruházásoknak és a beruházások megtérülésének – romlásához vezetett.

| (151) | A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás csökkenése nem gyengítette az érintett országokból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás csökkenése nem gyengítette az érintett országokból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.3.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (152) | Az uniós gazdasági ágazat kivitelének volumene és árai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 450 587 | 450 687 | 410 840 | 374 378 |
| Index | 100 | 100 | 91 | 83 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 369 | 2 524 | 2 428 | 2 394 |
| Index | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók, Eurofer. |

(152)

Az uniós gazdasági ágazat kivitelének volumene és árai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

450 587

450 687

410 840

374 378

Index

Index

100

100

100

100

91

91

83

83

Átlagár (EUR/tonna)

2 369

2 524

2 428

2 394

Index

Index

100

100

107

107

102

102

101

101

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók, Eurofer.

Forrás:

| (153) | Az uniós gyártók exportértékesítései 17 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, főként az Egyesült Államok által a vizsgált termékre bevezetett intézkedések, valamint a harmadik országok piacain a kínai értékesítésekkel és az érintett országokból származó értékesítésekkel folytatott fokozott verseny miatt. Az exportált mennyiségek azonban korlátozottak voltak a teljes uniós értékesítési volumenhez képest: a teljes értékesítési volumen mintegy 13 %-át tették ki, és az exportértékesítések átlagára a figyelembe vett időszakban folyamatosan meghaladta az uniós piaci árakat. |
| --- | --- |

(153)

Az uniós gyártók exportértékesítései 17 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, főként az Egyesült Államok által a vizsgált termékre bevezetett intézkedések, valamint a harmadik országok piacain a kínai értékesítésekkel és az érintett országokból származó értékesítésekkel folytatott fokozott verseny miatt. Az exportált mennyiségek azonban korlátozottak voltak a teljes uniós értékesítési volumenhez képest: a teljes értékesítési volumen mintegy 13 %-át tették ki, és az exportértékesítések átlagára a figyelembe vett időszakban folyamatosan meghaladta az uniós piaci árakat.

| (154) | Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének az elszenvedett kárra gyakorolt hatása – ha volt ilyen – marginális volt. |
| --- | --- |

(154)

Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének az elszenvedett kárra gyakorolt hatása – ha volt ilyen – marginális volt.

5.2.4.   A nyersanyagárak hatása

A nyersanyagárak hatása

| (155) | A független importőrök a nyersanyagárak (nikkel, ferrokróm) növekedésének kérdését az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének okaként emelték ki. |
| --- | --- |

(155)

A független importőrök a nyersanyagárak (nikkel, ferrokróm) növekedésének kérdését az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének okaként emelték ki.

| (156) | A nyersanyagárak emelkedése önmagában nem okoz kárt, mivel azt általában az értékesítési árak emelkedése követi. Az uniós gyártók jövedelmezőségének és valamennyi pénzügyi mutatójának csökkenése azonban nem csupán a termelési költségek növekedését tükrözi. Az alacsony árú behozatal leszorította az uniós piac árait, és amellett, hogy nem tette lehetővé az uniós gyártók számára, hogy növeljék a költségnövekedést fedező árakat, arra kényszerítette őket, hogy még csökkentsék is az áraikat, hogy elkerüljék a küszöbön álló piacirészesedés-vesztést. Ez a jövedelmezőségi adatok meredek csökkenését eredményezte, és a vizsgálati időszak alatt csökkenő tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(156)

A nyersanyagárak emelkedése önmagában nem okoz kárt, mivel azt általában az értékesítési árak emelkedése követi. Az uniós gyártók jövedelmezőségének és valamennyi pénzügyi mutatójának csökkenése azonban nem csupán a termelési költségek növekedését tükrözi. Az alacsony árú behozatal leszorította az uniós piac árait, és amellett, hogy nem tette lehetővé az uniós gyártók számára, hogy növeljék a költségnövekedést fedező árakat, arra kényszerítette őket, hogy még csökkentsék is az áraikat, hogy elkerüljék a küszöbön álló piacirészesedés-vesztést. Ez a jövedelmezőségi adatok meredek csökkenését eredményezte, és a vizsgálati időszak alatt csökkenő tendenciát mutatott.

| (157) | Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy egyes nyersanyagárak növekedése önmagában nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(157)

Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy egyes nyersanyagárak növekedése önmagában nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

5.2.5.   Az uniós gyártók árképzési magatartása

| (158) | Az egyik független importőr azt állította, hogy az uniós gyártók belső versenye és árképzési magatartása miatt romlott a pénzügyi helyzetük. |
| --- | --- |

(158)

Az egyik független importőr azt állította, hogy az uniós gyártók belső versenye és árképzési magatartása miatt romlott a pénzügyi helyzetük.

| (159) | A vizsgálat azonban nem erősítette meg ezt az állítást. Az érintett országokból származó behozatalt az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló árakon értékesítették, így a dömpingelt behozatal árleszorító hatása a fő oka annak, hogy az uniós gyártók nem tudják emelni az áraikat és fedezni a növekvő költségeiket. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(159)

A vizsgálat azonban nem erősítette meg ezt az állítást. Az érintett országokból származó behozatalt az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló árakon értékesítették, így a dömpingelt behozatal árleszorító hatása a fő oka annak, hogy az uniós gyártók nem tudják emelni az áraikat és fedezni a növekvő költségeiket. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (160) | A Bizottság megállapította, hogy az egyrészről az Indiából és Indonéziából származó dömpingelt behozatalok, másrészről az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között ok-okozati összefüggés áll fenn. Időbeli egybeesés volt az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok mennyiségének növekedése és az Unió figyelembe vett időszak alatti teljesítményének romlása között. Az uniós gazdasági ágazatnak nem volt más választása, mint hogy a piaci részesedés csökkenésének elkerülése érdekében kövesse a dömpingelt behozatal által meghatározott árszintet. Ez olyan helyzetet eredményezett, amelyben az uniós gazdasági ágazat fenntarthatatlan nyereségszintet ért el. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság megállapította, hogy az egyrészről az Indiából és Indonéziából származó dömpingelt behozatalok, másrészről az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között ok-okozati összefüggés áll fenn. Időbeli egybeesés volt az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok mennyiségének növekedése és az Unió figyelembe vett időszak alatti teljesítményének romlása között. Az uniós gazdasági ágazatnak nem volt más választása, mint hogy a piaci részesedés csökkenésének elkerülése érdekében kövesse a dömpingelt behozatal által meghatározott árszintet. Ez olyan helyzetet eredményezett, amelyben az uniós gazdasági ágazat fenntarthatatlan nyereségszintet ért el.

| (161) | A Bizottság megállapította, hogy azok az egyéb tényezők, amelyek hatással lehetnek az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a következők voltak: a harmadik országokból származó behozatal, a felhasználás csökkenése, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a nyersanyagárak hatása és az uniós gyártók árképzési magatartása. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság megállapította, hogy azok az egyéb tényezők, amelyek hatással lehetnek az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a következők voltak: a harmadik országokból származó behozatal, a felhasználás csökkenése, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a nyersanyagárak hatása és az uniós gyártók árképzési magatartása.

| (162) | A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. A harmadik országokból származó behozatalnak, a felhasználás csökkenésének, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének, a nyersanyagárak hatásának és az uniós gyártók árképzési magatartásának az uniós gazdasági ágazat negatív alakulására gyakorolt hatása – különösen a jövedelmezőség és a pénzügyi mutatók tekintetében – csak korlátozott volt. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. A harmadik országokból származó behozatalnak, a felhasználás csökkenésének, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének, a nyersanyagárak hatásának és az uniós gyártók árképzési magatartásának az uniós gazdasági ágazat negatív alakulására gyakorolt hatása – különösen a jövedelmezőség és a pénzügyi mutatók tekintetében – csak korlátozott volt.

| (163) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy ok-okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal között. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárra. Más tényezők sem önmagukban, sem együttesen nem gyengítették az ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(163)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy ok-okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal között. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárra. Más tényezők sem önmagukban, sem együttesen nem gyengítették az ok-okozati összefüggést.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (164) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához. |
| --- | --- |

(164)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához.

6.1.   Alulértékesítési különbözet

Alulértékesítési különbözet

| (165) | A Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti torzulások hiányában az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint az olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti torzulások hiányában az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint az olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni.

| (166) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F) és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %. |
| --- | --- |

(166)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, a költségek, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F) és az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, valamint azt a jövedelmezőséget, amelyre rendes versenykörülmények között számítani lehet. E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %.

| (167) | A panaszos úgy vélte, hogy a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozó korábbi vizsgálat során alkalmazott észszerű nyereségcélnak 8,7 %-nak kell lennie (12). |
| --- | --- |

(167)

A panaszos úgy vélte, hogy a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozó korábbi vizsgálat során alkalmazott észszerű nyereségcélnak 8,7 %-nak kell lennie (12).

12

| (168) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság értékelte a mintában szereplő három uniós gyártó állítását azokra a tervezett beruházásokra vonatkozóan, amelyek megvalósítása elmaradt a figyelembe vett időszakban. A kapott és a vállalatok számviteli rendszerével összeegyeztethető igazoló dokumentumok alapján a Bizottság ideiglenesen elfogadta az állításokat, és a vonatkozó összegeket hozzáadta az adott uniós gyártók nyereségéhez. A végleges nyereségcél mértéke ennek megfelelően 8,82 % és 9,12 % között volt. |
| --- | --- |

(168)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság értékelte a mintában szereplő három uniós gyártó állítását azokra a tervezett beruházásokra vonatkozóan, amelyek megvalósítása elmaradt a figyelembe vett időszakban. A kapott és a vállalatok számviteli rendszerével összeegyeztethető igazoló dokumentumok alapján a Bizottság ideiglenesen elfogadta az állításokat, és a vonatkozó összegeket hozzáadta az adott uniós gyártók nyereségéhez. A végleges nyereségcél mértéke ennek megfelelően 8,82 % és 9,12 % között volt.

| (169) | Végül a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban értékelte azokat az uniós gazdasági ágazatban a 11. cikk (2) bekezdése szerinti intézkedés alkalmazásának időtartama alatt jelentkező jövőbeli költségeket, amelyek olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele. A benyújtott – a vállalatok adatszolgáltatási eszközei és előrejelzései által alátámasztott – információk alapján a Bizottság 14,53–28,90 EUR/tonna tartományon belüli költséget állapított meg az említett egyezményeknek való megfelelés vizsgálati időszak alatti tényleges költségein felül. A különbözetet hozzáadta a kárt nem okozó árhoz. |
| --- | --- |

(169)

Végül a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban értékelte azokat az uniós gazdasági ágazatban a 11. cikk (2) bekezdése szerinti intézkedés alkalmazásának időtartama alatt jelentkező jövőbeli költségeket, amelyek olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele. A benyújtott – a vállalatok adatszolgáltatási eszközei és előrejelzései által alátámasztott – információk alapján a Bizottság 14,53–28,90 EUR/tonna tartományon belüli költséget állapított meg az említett egyezményeknek való megfelelés vizsgálati időszak alatti tényleges költségein felül. A különbözetet hozzáadta a kárt nem okozó árhoz.

| (170) | Mindezek alapján a Bizottság az említett nyereségcélt a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti gyártási költségének összeadására alkalmazva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát, amelyet típusonként kiigazított a 7. cikk (2d) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(170)

Mindezek alapján a Bizottság az említett nyereségcélt a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti gyártási költségének összeadására alkalmazva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát, amelyet típusonként kiigazított a 7. cikk (2d) bekezdése szerint.

| (171) | A Bizottság ezt követően a mintában szereplő érintett országbeli exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos exportára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós szabadpiacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján típusonként meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság ezt követően a mintában szereplő érintett országbeli exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos exportára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós szabadpiacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján típusonként meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

| (172) | Tekintettel az Indiában és Indonéziában folytatott együttműködés magas szintjére (100 %, illetve 90 % felett), az érintett országok fennmaradó alulértékesítési különbözetét az indiai vagy indonéz exportáló gyártó legmagasabb egyéni alulértékesítési különbözetének szintjén, azaz 34,6 %-ban, illetve 32,3 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(172)

Tekintettel az Indiában és Indonéziában folytatott együttműködés magas szintjére (100 %, illetve 90 % felett), az érintett országok fennmaradó alulértékesítési különbözetét az indiai vagy indonéz exportáló gyártó legmagasabb egyéni alulértékesítési különbözetének szintjén, azaz 34,6 %-ban, illetve 32,3 %-ban állapították meg.

| (173) | A számítások eredményét az alábbi táblázat mutatja be.








  Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet | Alulértékesítési különbözet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % | 23,2 % |
| Chromeni Steels Private Limited | 36,9 % | 34,6 % |
| Minden más vállalat | 36,9 % | 34,6 % |
| Indonézia | IRNC | 19,9 % | 32,3 % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % | 31,8 % |
| Minden más vállalat | 20,2 % | 32,3 % |

(173)

A számítások eredményét az alábbi táblázat mutatja be.

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Alulértékesítési különbözet

India

Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

23,2 %

Chromeni Steels Private Limited

36,9 %

34,6 %

Minden más vállalat

36,9 %

34,6 %

Indonézia

IRNC

19,9 %

32,3 %

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

31,8 %

Minden más vállalat

20,2 %

32,3 %

6.2.   Az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához elegendő különbözet vizsgálata

Az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához elegendő különbözet vizsgálata

| (174) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben kifejtettek szerint a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy Indiában és Indonéziában a vizsgált termék esetében nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének megfelelően ezért a jelen vizsgálat értékelte az állítólagos torzulásokat annak megállapítása érdekében, hogy adott esetben a kár megszüntetéséhez elegendő lenne-e a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám kivetése. |
| --- | --- |

(174)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben kifejtettek szerint a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy Indiában és Indonéziában a vizsgált termék esetében nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének megfelelően ezért a jelen vizsgálat értékelte az állítólagos torzulásokat annak megállapítása érdekében, hogy adott esetben a kár megszüntetéséhez elegendő lenne-e a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám kivetése.

| (175) | A nyersanyagpiaci torzulások meglétét Indiában és Indonéziában egyaránt megerősítették a kérdőívre adott válaszokban szereplő információk és az indiai, illetve az indonéz kormánnyal folytatott távoli ellenőrzés során. |
| --- | --- |

(175)

A nyersanyagpiaci torzulások meglétét Indiában és Indonéziában egyaránt megerősítették a kérdőívre adott válaszokban szereplő információk és az indiai, illetve az indonéz kormánnyal folytatott távoli ellenőrzés során.

| (176) | Mivel az indiai exportáló gyártóra, a Chromenire vonatkozóan kiszámított alulértékesítési különbözet alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet, a Bizottság úgy vélte, hogy az érintett terméket illetően fennállnak az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Chromeni nem használta fel a torzulás által érintett nyersanyagot. Ezért az alaprendelet 7. cikke (2a) és (2b) bekezdésének alkalmazását illetően nem volt szükség további elemzésre. A Chromenire vonatkozó vám szintjét így a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján állapítja meg. |
| --- | --- |

(176)

Mivel az indiai exportáló gyártóra, a Chromenire vonatkozóan kiszámított alulértékesítési különbözet alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet, a Bizottság úgy vélte, hogy az érintett terméket illetően fennállnak az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Chromeni nem használta fel a torzulás által érintett nyersanyagot. Ezért az alaprendelet 7. cikke (2a) és (2b) bekezdésének alkalmazását illetően nem volt szükség további elemzésre. A Chromenire vonatkozó vám szintjét így a Bizottság az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján állapítja meg.

| (177) | Indiát illetően a Jindal csoport esetében a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet magasabb a dömpingkülönbözetnél, ezért a 7. cikk (2a) bekezdése szerinti vizsgálattal a Bizottság a továbbiakban nem foglalkozik. |
| --- | --- |

(177)

Indiát illetően a Jindal csoport esetében a kár megszüntetéséhez szükséges különbözet magasabb a dömpingkülönbözetnél, ezért a 7. cikk (2a) bekezdése szerinti vizsgálattal a Bizottság a továbbiakban nem foglalkozik.

| (178) | Indonéziát illetően, mivel a kár megszüntetéséhez elegendő különbözetek magasabbak a dömpingkülönbözeteknél, a Bizottság megítélése szerint ebben a szakaszban nem volt szükséges e szemponttal foglalkozni. |
| --- | --- |

(178)

Indonéziát illetően, mivel a kár megszüntetéséhez elegendő különbözetek magasabbak a dömpingkülönbözeteknél, a Bizottság megítélése szerint ebben a szakaszban nem volt szükséges e szemponttal foglalkozni.

6.3.   Következtetés

Következtetés

| (179) | A fenti értékelés után a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy helyénvaló az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésével összhangban meghatározni az ideiglenes vámok összegét. Az ideiglenes dömpingellenes vámoknak következésképpen a következőképpen kell alakulniuk:







  Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % |
| Chromeni Steels Private Limited | 34,6 % |
| Minden más vállalat | 34,6 % |
| Indonézia | IRNC | 19,9 % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % |
| Minden más vállalat | 20,2 % |

(179)

A fenti értékelés után a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy helyénvaló az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésével összhangban meghatározni az ideiglenes vámok összegét. Az ideiglenes dömpingellenes vámoknak következésképpen a következőképpen kell alakulniuk:

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

India

Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

Chromeni Steels Private Limited

34,6 %

Minden más vállalat

34,6 %

Indonézia

IRNC

19,9 %

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

Minden más vállalat

20,2 %

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (180) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(180)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (181) | Az uniós gazdasági ágazatot több tagállamban székhellyel rendelkező 13 gyártó teszi ki, amelyek 13 660 alkalmazottat foglalkoztatnak közvetlenül a vizsgált termékkel kapcsolatban. Az uniós gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Amint az a kármutatók 4. szakaszban elvégzett elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet és negatív hatással járt a dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(181)

Az uniós gazdasági ágazatot több tagállamban székhellyel rendelkező 13 gyártó teszi ki, amelyek 13 660 alkalmazottat foglalkoztatnak közvetlenül a vizsgált termékkel kapcsolatban. Az uniós gyártók egyike sem ellenezte a vizsgálat megindítását. Amint az a kármutatók 4. szakaszban elvégzett elemzéséből kiderült, a teljes uniós gazdasági ágazat esetében romlott a helyzet és negatív hatással járt a dömpingelt behozatal.

| (182) | Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, véget vet az árlenyomásnak, és lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fedezze növekvő termelési költségeit, és a zsugorodó piac miatt elvesztett értékesítések ellenére javítsa pénzügyi helyzetét. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. Az érintett országokból dömpingáron történő behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emlékeztet arra, hogy több kármutató kedvezőtlen tendenciát jelzett a figyelembe vett időszak alatt. Ez különösen az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó mutatókat érintette súlyosan. Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy legalább kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a minden gyártó tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon. |
| --- | --- |

(182)

Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítja a tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, véget vet az árlenyomásnak, és lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy fedezze növekvő termelési költségeit, és a zsugorodó piac miatt elvesztett értékesítések ellenére javítsa pénzügyi helyzetét. Ez az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének olyan mértékű javulását eredményezné, hogy az megközelítené az ebben a tőkeigényes iparban szükséges szintet. Az érintett országokból dömpingáron történő behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emlékeztet arra, hogy több kármutató kedvezőtlen tendenciát jelzett a figyelembe vett időszak alatt. Ez különösen az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó mutatókat érintette súlyosan. Ennélfogva fontos, hogy az árak újfent egy olyan nem dömpingelt vagy legalább kárt nem okozó szintet érjenek el, amely lehetővé teszi, hogy a minden gyártó tisztességes kereskedelmi körülmények között tudjon működni az uniós piacon.

| (183) | A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná, mivel lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön az azonosított, kárt okozó dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság ezért ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná, mivel lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön az azonosított, kárt okozó dömping hatásaiból.

7.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (184) | Három fél jelentkezett független importőrként. Közülük azonban csak kettő válaszolt a vonatkozó kérdőívre, és működött együtt az eljárásban. |
| --- | --- |

(184)

Három fél jelentkezett független importőrként. Közülük azonban csak kettő válaszolt a vonatkozó kérdőívre, és működött együtt az eljárásban.

| (185) | Ezt követően a panaszos azt állította, hogy a fent említett két fél egyikét nem lehetett volna független importőrnek tekinteni, mivel a vizsgált termék egyes exportáló gyártóinak ügynökeként tevékenykedik. |
| --- | --- |

(185)

Ezt követően a panaszos azt állította, hogy a fent említett két fél egyikét nem lehetett volna független importőrnek tekinteni, mivel a vizsgált termék egyes exportáló gyártóinak ügynökeként tevékenykedik.

| (186) | E tekintetben a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó vállalat valóban részben a Jindal csoport ügynökeként működött. E fél részt vett azonban a vizsgált termék rendszeres behozatalában is, amelyet később továbbértékesített az uniós vevőknek. Ezért az Eurofer állítását a Bizottság ideiglenesen elutasította. |
| --- | --- |

(186)

E tekintetben a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó vállalat valóban részben a Jindal csoport ügynökeként működött. E fél részt vett azonban a vizsgált termék rendszeres behozatalában is, amelyet később továbbértékesített az uniós vevőknek. Ezért az Eurofer állítását a Bizottság ideiglenesen elutasította.

| (187) | Mindkét együttműködő importőr rámutatott a dömpingellenes intézkedések alkalmazásának lehetséges negatív hatásaira, például az ellátás hiányára, a szolgáltatások romlására, az árak emelkedésére és az anyagok minőségének romlására, ami véleményük szerint az uniós piacon tapasztalható korlátozott verseny eredménye lenne. |
| --- | --- |

(187)

Mindkét együttműködő importőr rámutatott a dömpingellenes intézkedések alkalmazásának lehetséges negatív hatásaira, például az ellátás hiányára, a szolgáltatások romlására, az árak emelkedésére és az anyagok minőségének romlására, ami véleményük szerint az uniós piacon tapasztalható korlátozott verseny eredménye lenne.

| (188) | Emellett az egyik importőr azt állította, hogy a Jindal termékei kiváló minőségűek, amelyeket az uniós gyártók nem tudnak helyettesíteni, vagy az általuk gyártott termék minősége nem éri el a Jindal termékeinek minőségét. |
| --- | --- |

(188)

Emellett az egyik importőr azt állította, hogy a Jindal termékei kiváló minőségűek, amelyeket az uniós gyártók nem tudnak helyettesíteni, vagy az általuk gyártott termék minősége nem éri el a Jindal termékeinek minőségét.

| (189) | A lehetséges dömpingellenes intézkedések ellenére a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy továbbra is egészséges marad a verseny szintje, mivel a vizsgált terméknek 13 uniós gyártója van, amelyek közül néhány nem vesz részt a panaszban. Ezenkívül a harmadik országokból származó behozatal még mindig a piac több mint 20 %-át teszi ki. Ezért nem valószínű, hogy az importőrök által jelzett potenciális negatív hatások érvényesülnek. |
| --- | --- |

(189)

A lehetséges dömpingellenes intézkedések ellenére a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy továbbra is egészséges marad a verseny szintje, mivel a vizsgált terméknek 13 uniós gyártója van, amelyek közül néhány nem vesz részt a panaszban. Ezenkívül a harmadik országokból származó behozatal még mindig a piac több mint 20 %-át teszi ki. Ezért nem valószínű, hogy az importőrök által jelzett potenciális negatív hatások érvényesülnek.

| (190) | A dömpingellenes intézkedések célja nem az érintett országok uniós piacának lezárása, hanem az árak méltányos szintre emelése. Ezért várhatóan továbbra is biztosított az állítólagosan jobb minőségű termékekhez való hozzáférés. |
| --- | --- |

(190)

A dömpingellenes intézkedések célja nem az érintett országok uniós piacának lezárása, hanem az árak méltányos szintre emelése. Ezért várhatóan továbbra is biztosított az állítólagosan jobb minőségű termékekhez való hozzáférés.

| (191) | Az intézkedések azt is lehetővé tennék az importőrök számára, hogy továbbhárítsák az árakat a vevőikre, ezért az importőrök jövedelmezőségét várhatóan nem éri kedvezőtlen hatás. A termékválaszték és a szolgáltatás minősége várhatóan nem csökken – éppen ellenkezőleg, a dömpingelt behozatallal szembeni védelem lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy új beruházásokat valósítson meg és javítsa a minőségét. |
| --- | --- |

(191)

Az intézkedések azt is lehetővé tennék az importőrök számára, hogy továbbhárítsák az árakat a vevőikre, ezért az importőrök jövedelmezőségét várhatóan nem éri kedvezőtlen hatás. A termékválaszték és a szolgáltatás minősége várhatóan nem csökken – éppen ellenkezőleg, a dömpingelt behozatallal szembeni védelem lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy új beruházásokat valósítson meg és javítsa a minőségét.

| (192) | Az importőrök azt is állították, hogy a dömpingellenes intézkedések túlságosan védnék az uniós gyártóknak, mivel a vizsgált termékre már amúgy is védintézkedések vonatkoznak. |
| --- | --- |

(192)

Az importőrök azt is állították, hogy a dömpingellenes intézkedések túlságosan védnék az uniós gyártóknak, mivel a vizsgált termékre már amúgy is védintézkedések vonatkoznak.

| (193) | Az acélra vonatkozó védintézkedések (13) azonban ideiglenesek, és a dömpingellenes intézkedésektől eltérő típusú védelmet nyújtanak, mivel ez utóbbiak a tisztességtelen árképzésre irányulnak. A Bizottság ideiglenes megállapításai megerősítették, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár fő oka nem a behozatal volumenének jelentős növekedése, hanem az alákínálási árak, ami árlenyomást eredményez az uniós piacon. |
| --- | --- |

(193)

Az acélra vonatkozó védintézkedések (13) azonban ideiglenesek, és a dömpingellenes intézkedésektől eltérő típusú védelmet nyújtanak, mivel ez utóbbiak a tisztességtelen árképzésre irányulnak. A Bizottság ideiglenes megállapításai megerősítették, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár fő oka nem a behozatal volumenének jelentős növekedése, hanem az alákínálási árak, ami árlenyomást eredményez az uniós piacon.

13

| (194) | Az egyetlen felhasználó, aki jelentkezett az eljárásban, nem tett észrevételt az uniós érdekkel kapcsolatban. A vállalatnak csak a fenti 2. szakaszban ismertetett, az intézkedések hatálya alá tartozó termékkörre vonatkozó állításai voltak. |
| --- | --- |

(194)

Az egyetlen felhasználó, aki jelentkezett az eljárásban, nem tett észrevételt az uniós érdekkel kapcsolatban. A vállalatnak csak a fenti 2. szakaszban ismertetett, az intézkedések hatálya alá tartozó termékkörre vonatkozó állításai voltak.

| (195) | Az eljárás ideiglenes szakaszában a Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vámok lehetséges kivetésének importőrökre és felhasználókra gyakorolt hatásai nem haladják meg az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatásait. |
| --- | --- |

(195)

Az eljárás ideiglenes szakaszában a Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a vámok lehetséges kivetésének importőrökre és felhasználókra gyakorolt hatásai nem haladják meg az intézkedések uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatásait.

7.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (196) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a vizsgálat e szakaszában az érintett országokból származó vizsgált termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellentétes az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(196)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a vizsgálat e szakaszában az érintett országokból származó vizsgált termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellentétes az uniós érdekkel.

8.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (197) | A Bizottság által a dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékekre vonatkozóan annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság által a dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékekre vonatkozóan annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (198) | Az Indiából és Indonéziából származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság összehasonlította a kárkülönbözeteket és a dömpingkülönbözeteket (a fenti (173) preambulumbekezdés). A vám összegét a Bizottság a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabb szintjén rögzítette. |
| --- | --- |

(198)

Az Indiából és Indonéziából származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság összehasonlította a kárkülönbözeteket és a dömpingkülönbözeteket (a fenti (173) preambulumbekezdés). A vám összegét a Bizottság a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabb szintjén rögzítette.

| (199) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:







  Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % |
| Chromeni Steels Private Limited | 34,6 % |
| Minden más vállalat | 34,6 % |
| Indonézia | IRNC | 19,9 % |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % |
| Minden más vállalat | 20,2 % |

(199)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

India

Jindal Stainless Limited és Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

Chromeni Steels Private Limited

34,6 %

Minden más vállalat

34,6 %

Indonézia

IRNC

19,9 %

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

Minden más vállalat

20,2 %

| (200) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ideiglenes ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(200)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ideiglenes ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (201) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (14). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltozásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(201)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (14). A kérelemnek tartalmaznia kell mindazokat a releváns információkat, amelyek bizonyítják, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a számára megállapított vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltozásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

14

| (202) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(202)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (203) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(203)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (204) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. A tagállamok vámhatóságai akkor is kötelesek elvégezni a szokásos ellenőrzéseket és – minden más esethez hasonlóan, a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása vámjogi szempontból indokolt legyen – akkor is jogosultak további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) megkövetelni, ha a bemutatott számla teljesíti az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott összes követelményt. |
| --- | --- |

(204)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. A tagállamok vámhatóságai akkor is kötelesek elvégezni a szokásos ellenőrzéseket és – minden más esethez hasonlóan, a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása vámjogi szempontból indokolt legyen – akkor is jogosultak további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) megkövetelni, ha a bemutatott számla teljesíti az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott összes követelményt.

| (205) | Amennyiben – különösen az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően – az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyenkor a jogszabályi feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(205)

Amennyiben – különösen az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően – az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyenkor a jogszabályi feltételek teljesülése esetén kijátszásellenes vizsgálat indítható. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

9.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (206) | A Bizottság a (3) preambulumbekezdésben említettek szerint az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be. A nyilvántartásba vételre azzal a céllal került sor, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében visszamenőleges hatállyal beszedhessék a vámokat. |
| --- | --- |

(206)

A Bizottság a (3) preambulumbekezdésben említettek szerint az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be. A nyilvántartásba vételre azzal a céllal került sor, hogy az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében visszamenőleges hatállyal beszedhessék a vámokat.

| (207) | Az eljárás ideiglenes szakaszának megállapításaira tekintettel a behozatal nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(207)

Az eljárás ideiglenes szakaszának megállapításaira tekintettel a behozatal nyilvántartásba vételét meg kell szüntetni.

| (208) | Az eljárás e szakaszában nem született döntés a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról. Ebben a kérdésben a Bizottság az eljárás végleges szakaszában dönt. |
| --- | --- |

(208)

Az eljárás e szakaszában nem született döntés a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról. Ebben a kérdésben a Bizottság az eljárás végleges szakaszában dönt.

10.   TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

| (209) | A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

| (210) | India kormánya, egy indiai exportáló gyártó és két indonéz exportáló gyártó nyújtott be észrevételeket. A Bizottság a számszakinak tekinthető hibákat kifogásoló észrevételeket figyelembe vette, és szükség esetén a különbözeteket megfelelő módon korrigálta. |
| --- | --- |

(210)

India kormánya, egy indiai exportáló gyártó és két indonéz exportáló gyártó nyújtott be észrevételeket. A Bizottság a számszakinak tekinthető hibákat kifogásoló észrevételeket figyelembe vette, és szükség esetén a különbözeteket megfelelő módon korrigálta.

11.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (211) | A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(211)

A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (212) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók, |
| --- | --- |

(212)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 és 7220 90 80 KN-kódok alá tartozó, Indiából vagy Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt, de tovább nem megmunkált termékek behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Jindal Stainless Limited | 13,6 % | C654 |
| Jindal Stainless Hisar Limited | 13,6 % | C655 |
| Chromeni Steels Private Limited | 34,6 % | C656 |
| Minden más indiai vállalat | 34,6 % | C999 |
| Indonézia | IRNC | 19,9 % | C657 |
| Jindal Stainless Indonesia | 20,2 % | C658 |
| Minden más indonéz vállalat | 20,2 % | C999 |

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

India

Jindal Stainless Limited

13,6 %

C654

Jindal Stainless Hisar Limited

13,6 %

C655

Chromeni Steels Private Limited

34,6 %

C656

Minden más indiai vállalat

34,6 %

C999

Indonézia

IRNC

19,9 %

C657

Jindal Stainless Indonesia

20,2 %

C658

Minden más indonéz vállalat

20,2 %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek az e rendeletre vonatkozó írásbeli észrevételeiket az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 naptári napon belül nyújthatják be a Bizottságnak.

(2)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a Bizottság előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be.

(3)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a határidőn túl benyújtott kérelmeket, és a kérelmek elfogadásáról az adott eset körülményeinek megfelelően határoz.

3. cikk

(1)   A vámhatóságok a behozataloknak a 2021. március 1-jei (EU) 2021/370 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében elrendelt nyilvántartásba vételét megszüntetik.

(2)   Az azon termékek tekintetében gyűjtött adatokat, amelyek legfeljebb 90 nappal e rendelet hatálybalépését megelőzően léptek be felhasználás céljából az Unió területére, az esetleges végleges intézkedések hatálybalépéséig vagy ezen eljárás megszüntetéséig meg kell őrizni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés az Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 322., 2020.9.30., 17. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/370 végrehajtási rendelete (2021. március 1.) a Indiából és az Indonéziából származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 71., 2021.3.2., 18. o.).

3

(4)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2484

4

(5)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

5

(6)  
  HL L 31., 2019.2.1., 27. o.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 26.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 224., 2015.8.27., 10. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 26.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 224., 2015.8.27., 10. o.).

8

(9)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 280., 2020.8.25., 6. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 26.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 224., 2015.8.27., 10. o.). Egy vállalatra, a Cia Far Industrial Factory Co., Ltd.-re 0 %-os dömpingellenes vámot vetettek ki.

10

(11)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és a Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült hidegen síkhengerelt termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 280., 2020.8.25., 6. o.).

11

(12)  A Bizottság (EU) 2015/1429 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 26.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 224., 2015.8.27., 10. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2019/159 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről (HL L 31., 2019.2.1., 27. o.).

13

(14)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

14

---

HATÁROZATOK

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/90

---

A TANÁCS (KKBP) 2021/855 HATÁROZATA

(2021. május 27.)

a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. május 31-én elfogadta a 2013/255/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. május 31-én elfogadta a 2013/255/KKBP határozatot (1).

| (2) | A Tanács 2020. május 28-án elfogadta a (KKBP) 2020/719 határozatot (2), amelyben 2021. június 1-jéig meghosszabbította a 2013/255/KKBP határozatban foglalt korlátozó intézkedések hatályát. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2020. május 28-án elfogadta a (KKBP) 2020/719 határozatot (2), amelyben 2021. június 1-jéig meghosszabbította a 2013/255/KKBP határozatban foglalt korlátozó intézkedések hatályát.

| (3) | A 2013/255/KKBP határozat felülvizsgálata alapján az abban foglalt korlátozó intézkedéseket 2022. június 1-jéig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

A 2013/255/KKBP határozat felülvizsgálata alapján az abban foglalt korlátozó intézkedéseket 2022. június 1-jéig meg kell hosszabbítani.

| (4) | A természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek a 2013/255/KKBP határozat I. mellékletében foglalt jegyzékében szereplő bejegyzéseket 25 természetes személy és három szervezet tekintetében naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(4)

A természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek a 2013/255/KKBP határozat I. mellékletében foglalt jegyzékében szereplő bejegyzéseket 25 természetes személy és három szervezet tekintetében naprakésszé kell tenni.

| (5) | Öt elhunyt személyre vonatkozóan a bejegyzéseket törölni kell a 2013/255/KKBP határozat I. mellékletében foglalt természetes és jogi személyek, szervezetek vagy szervek jegyzékéből. |
| --- | --- |

(5)

Öt elhunyt személyre vonatkozóan a bejegyzéseket törölni kell a 2013/255/KKBP határozat I. mellékletében foglalt természetes és jogi személyek, szervezetek vagy szervek jegyzékéből.

| (6) | A 2013/255/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 2013/255/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/255/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| (1) | A 34. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „34. cikk
  Ezt a határozatot 2022. június 1-jéig kell alkalmazni. Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. E határozat megújítható, vagy adott esetben módosítható, amennyiben a Tanács úgy ítéli meg, hogy annak céljai nem valósultak meg.” |
| --- | --- |

(1)

A 34. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„34. cikk

Ezt a határozatot 2022. június 1-jéig kell alkalmazni. Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. E határozat megújítható, vagy adott esetben módosítható, amennyiben a Tanács úgy ítéli meg, hogy annak céljai nem valósultak meg.”

| (2) | Az I. melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul. |
| --- | --- |

(2)

Az I. melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. SIZA VIEIRA

---

(1)  A Tanács 2013/255/KKBP határozata (2013. május 31.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről (HL L 147., 2013.6.1., 14. o.).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2020/719 határozata (2020. május 28.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról (HL L 168., 2020.5.29., 66. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 2013/255/KKBP határozat I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. szakaszban (Személyek) a következő bejegyzéseket törölni kell:






  115. | Ali Habib MAHMOUD vezérezredes; |
| --- | --- | --- |

1.

Az A. szakaszban (Személyek) a következő bejegyzéseket törölni kell:

115.

Ali Habib MAHMOUD vezérezredes;

| 153. | Waleed AL MO’ALLEM; |
| --- | --- |

153.

Waleed AL MO’ALLEM;

| 180. | Ahmad AL-QADRI; |
| --- | --- |

180.

Ahmad AL-QADRI;

| 274. | Nader QALEI; |
| --- | --- |

274.

Nader QALEI;

| 281. | Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN; |
| --- | --- |

281.

Mohammad Maen Zein Jazba AL-ABIDIN;

| 2. | Az A. szakaszban („Személyek”) az alábbi bejegyzések lépnek a jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe: | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14. | Mohammed BILAL dandártábornok
  (más néven: Muhammad Bilal alezredes) | Nem: férfi | A szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) magas rangú tisztjeként támogatja a szíriai rezsimet, és felelősség terheli a polgári lakossággal szemben alkalmazott erőszakos elnyomásért. Kapcsolatban áll a jegyzékbe vett Tudományos Vizsgálati és Kutatóközponttal (Scientific Studies Research Centre, SSRC). | 2014.10.21. |
| 22. | Ihab MAKHLOUF
  (más néven: Ehab, Iehab)
  (ايهاب مخلوف | Születési idő: 1973.1.21.
  Születési hely: Damascus, Syria
  Útlevél száma: N002848852
  Nem: férfi | Szíriában tevékenykedő vezető üzletember. Számos szíriai vállalatban és szervezetben vannak üzleti érdekeltségei, többek között a Ramak Construction Co-ban és a Syrian International Private University for Science and Technology-ban (Szíriai Nemzetközi Tudományos és Műszaki Magánegyetem, SIUST).
  A Makhlouf család befolyásos tagja és szoros kapcsolatban áll az Assad családdal; Bashar al-Assad elnök unokatestvére. 2020-ban Ehab Makhlouf átvette Rami Makhlouf üzleti tevékenységeit, és a szíriai kormány neki ítélte oda a vámmentes piacok üzemeltetésére és irányítására vonatkozó szerződéseket az ország egész területén. | 2011.5.23. |
| 48. | Samir HASSAN
  (سمير حسن) | Nem: férfi | Szíriában tevékenykedő vezető üzletember, a szíriai gazdaság több ágazatában vannak érdekeltségei és/vagy ezekben tevékenykedik. Érdekeltsége van és/vagy jelentős befolyással rendelkezik az Amir Group és a Cham Holding nevű konglomerátumokban, amelyeknek az ingatlan-, a turisztikai, a közlekedési és a pénzügyi szektorban vannak érdekeltségeik. A szíriai-orosz üzleti tanács elnöke.
  Ezenfelül készpénzadományokkal támogatja a szíriai rezsim háborús törekvéseit.
  Samir Hassan kapcsolatban áll a rezsim haszonélvezőivel és támogatóival, mindenekelőtt a Tanács által jegyzékbe vett Rami Makhlouffal és Issam Anboubával, a szíriai rezsim haszonélvezőivel. | 2014.9.27. |
| 61. | George CHAOUI
  (جورج شاوي) | Nem: férfi | A szíriai elektronikus hadsereg (a szárazföldi erők hírszerzési szolgálata) tagja. Részt vett a polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásban és az erőszakra való felbujtásban Szíria egész területén. | .2011.11.14 |
| 78. | Ali BARAKAT
  (más néven: Barakat Ali Barakat)
  ( علي بركات; بركات علي بركات) | Nem: férfi | Katonai tisztviselő, aki részt vett a homszi erőszakos fellépésekben. Jelenleg a köztársasági gárda harmincadik mobil gyalogsági hadosztályában szolgál. | .2011.12.1 |
| 96. | Jamal YUNES dandártábornok
  (más néven: Younes)
  (جمال يونس) | Beosztás: Az 555. ezred parancsnoka
  Nem: férfi | Tűzparancsot adott a Mo'adamiyeh településen tüntetők ellen.
  2018-ban Hamában a Katonai Biztonsági Bizottság (Military Security Committee) vezetője volt. | 2012.1.23. |
| 114. | Emad Abdul-Ghani SABOUNI
  (más néven: Imad Abdul Ghani Al Sabuni)
  (عماد عبدالغني صابوني) | Születési idő: 1964.
  Születési hely: Damascus, Syria
  Nem: férfi | Korábbi távközlési és technológiai miniszter (legalább 2014 áprilisáig volt hivatalban). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. 2016 júliusában a tervezési és nemzetközi együttműködési ügynökség (Planning and International Cooperation Agency – PICC) vezetőjévé nevezték ki. A PICC a miniszterelnöki hivatalhoz tartozó kormányzati szerv, amely elsősorban azokat az ötéves terveket készíti, amelyek átfogó iránymutatásként szolgálnak a kormány gazdaság- és fejlesztéspolitikájához. | 2012.2.27. |
| 117. | Adnan Hassan MAHMOUD
  (عدنان حسن محمود) | Születési idő: 1966.
  Születési hely: Tartous, Syria
  Nem: férfi | Szíria korábbi iráni nagykövete 2020-ig. Korábbi tájékoztatási miniszter (hivatalát 2011 májusa után töltötte be). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. | 2011.9.23. |
| 132. | Abdul Salam Fajr MAHMOUD dandártábornok
  (عبدالسلام فجر محمود) | Születési idő: 1959.
  Nem: férfi | 2020 decemberétől a déli régió biztonsági bizottságának vezetője. A szíriai légierő hírszerző szolgálata (Syrian Air Force Intelligence Service) Bab Tuma-i (Damaszkusz [Damascus]) egységének korábbi vezetője. A légierő hírszerző szolgálata Mezze repülőtéri vizsgálati egységének korábbi vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. „Kínzásban való bűnrészesség”, „emberiesség elleni bűncselekményekben való bűnrészesség” és „háborús bűncselekményekben való bűnrészesség” miatt kibocsátott nemzetközi elfogatóparancs van érvényben ellene. | 2012.7.24. |
| 134. | Qusay Ibrahim MIHOUB ezredes
  (قصي إبراهيم ميهوب ) | Születési idő: 1961.
  Születési hely: Derghamo, Jableh, Lattakia, Syria
  Nem: férfi | A szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) magas rangú tisztje. A légierő hírszerző szolgálata deraa-i egységének korábbi vezetője (Damaszkuszból [Damascus] küldték Deraaba, amikor ott tüntetések kezdődtek). Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért, valamint békés tüntetők elleni erőszakos elnyomásért a déli régióban. | 2012.7.24. |
| 137. | Ibrahim MA’ALA dandártábornok
  (más néven: Maala, Maale, Ma'la)
  ( معلى;معلا (ابراهيم( | Nem: férfi | Az általános hírszerzési igazgatóság (General Intelligence Directorate) 285-ös egységének (Damaszkusz [Damascus]) vezetője (a hivatalt 2011 végén Hussam Fendi dandártábornoktól vette át). Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. | 2012.7.24. |
| 139. | Hussam LUQA vezérőrnagy
  (más néven: Husam, Housam, Houssam; Louqa, Louca, Louka, Luka)
  (لوقا حسام لوقا) | Születési idő: 1964.
  Születési hely: Damascus, Syria
  Nem: férfi | A déli régió biztonsági bizottságának korábbi vezetője (a hivatalt 2018-tól 2020-ig töltötte be). Az Általános Biztonsági Igazgatóság (General Security Directorate) korábbi vezetője. Vezérőrnagy. 2012 áprilisától (Nasr al-Ali dandártábornok után) 2018.12.2-ig a politikai biztonsági igazgatóság (Political Security Directorate) homszi egységének vezetője volt. 2018.12.3-tól a politikai biztonsági igazgatóság vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. | 2012.7.24. |
| 140. | Taha TAHA dandártábornok
  (طه طه) | Nem: férfi | A politikai biztonsági részleg (Political Security Division) vezetője asszisztensének helyettese. A politikai biztonsági igazgatóság (Political Security Directorate) latakiai egységének korábbi vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. | 2012.7.24. |
| 144. | Ahmed AL-JARROUCHEH vezérőrnagy (más néven: Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)
  (احمد الجروشة) | Születési idő: 1957.
  Nem: férfi | A központi hírszerzés (General Intelligence) külső hírszerzési (279-es) egységének korábbi vezetője. E minőségében felelős a központi hírszerzés által Szíria nagykövetségein végzett tevékenységekért. | 2012.7.24. |
| 146. | Ghassan Jaoudat ISMAIL vezérezredes
  (más néven: Ismael)
  (غسان جودت اسماعيل) | Születési idő: 1960.
  Születési hely: Junaynat Ruslan – Darkoush, Tartous region, Syria
  Nem: férfi | 2019 óta a szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) vezetője. A légierő hírszerző szolgálatának korábbi igazgatóhelyettese, azt megelőzően pedig a légierő hírszerző szolgálata bevetési egységének vezetője, amely egység a különleges műveletek egységével együttműködve irányítja a légierő hírszerző szolgálata különleges egységeinek tevékenységeit. Utóbbiak fontos szerepet játszanak a szíriai rezsim általi elnyomásban. Ebbéli minőségében Ghassan Jaoudat Ismail azon katonai felsővezetők közé tartozik, akik közvetlenül részt vesznek a szíriai rezsim által az ellenzékiekkel szemben folytatott erőszakos elnyomásban, valamint polgári személyek eltüntetésének gyakorlatában. | 2012.7.24. |
| 147. | Amer AL-ACHI vezérőrnagy
  (más néven: Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)
  (عامر ابراهيم العشي) | Nem: férfi | A sweidai kormányzóság korábbi kormányzója, akit Bashar al-Assad elnök nevezett ki 2016 júliusában. A szíriai légierő hírszerző szolgálata (Syrian Air Force Intelligence Service) hírszerzési egységének korábbi vezetője (2012–2016). A légierő hírszerző szolgálatában betöltött e funkciója révén Amer al-Achi részt vesz a szíriai ellenzék elnyomásában. | 2012.7.24. |
| 156. | Hala Mohammad
  (más néven: Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER
  (هاله محمد الناصر) | Születési idő: 1964.
  Születési hely: Raqqa, Syria
  Nem: nő | Korábbi turisztikai miniszter. Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. | 2012.10.16. |
| 172. | Ali HADAR (más néven: HAIDAR) | Születési idő: 1962.
  Nem: férfi | A Nemzeti Megbékélési Ügynökség (National Reconciliation Agency) vezetője és a nemzeti megbékélésért felelős korábbi államminiszter. A Szíriai Szociálnacionalista Párt (Syrian Social Nationalist Party) intifáda szárnyának elnöke. Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. | 2012.10.16. |
| 204. | Emad HAMSHO
  (más néven: Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)
  (حمشو عماد) | Cím: Hamsho Building 31 Baghdad Street Damascus, Syria
  Nem: férfi | Felső vezetői tisztséget tölt be a Hamsho Trading társaságban. A Tanács által jegyzékbe vett Hamsho Trading-ben, a Hamsho International leányvállalatában betöltött vezető tisztségénél fogva támogatja a szíriai rezsimet. Kapcsolatban áll a Hamsho International nevű jegyzékbe vett szervezettel. Emellett a szíriai Vas- és Acélipari Tanács (Syrian Council of Iron and Steel) alelnöke a rezsimet szolgáló és jegyzékbe vett üzletemberekkel, pl. Ayman Jaberrel együtt. Kapcsolatban áll továbbá Bashar al-Assad elnökkel. | 2015.3.7. |
| 241. | Salam Mohammad AL-SAFFAF | Születési idő: 1979.
  Nem: nő | Közigazgatási fejlesztési miniszter. 2017. márciusban nevezték ki. | 2017.5.30. |
| 265. | Mohamad Amer MARDINI
  (más néven: Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI) | Születési idő: 1959.
  Születési hely: Damascus, Syria
  Nem: férfi | Korábbi felsőoktatási miniszter (hivatalát 2011 májusa után töltötte be, 2014. augusztus 27-én nevezték ki). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. | 2014.10.21. |
| 268. | Ghassan Ahmed GHANNAM
  (más néven: Ghassan Ghannan vezérőrnagy, Ghassan Ahmad Ghanem dandártábornok) | Rang: vezérőrnagy
  Beosztás: A 155. „Rakéta” Brigád parancsnoka
  Nem: férfi | A szíriai fegyveres erők 2011 májusát követően szolgálatot teljesítő, ezredesi és azzal egyenértékű vagy annál magasabb rangban lévő tagja. Vezérőrnagy és a 155. „Rakéta” Brigád parancsnoka. A 155. „Rakéta” Brigádban betöltött szerepe miatt kapcsolatban állt Maher al-Assaddal. A 155. „Rakéta” Brigád parancsnokaként támogatja a szíriai rezsimet, és felelős a polgári lakosság ellen folytatott erőszakos elnyomásért. Felelős azért, hogy 2013 januárja és márciusa között SCUD-rakétákat lőttek ki különböző polgári helyszínekre. | 2014.10.21. |
| 285 | Samer FOZ
  (más néven: Samir Foz /Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)
  (سامر فوز) | Születési idő: 1973. május 20.
  Születési hely: Homs, Syria / Latakia, Syria
  Állampolgárság: szír, török
  Török útlevelének száma: U 09471711 (kiállítás helye: Turkey; lejárat dátuma: 2024.7.21.)
  Szíriai személyi száma: 06010274705
  Cím: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubai, UAE
  Beosztás: az Aman Group vezérigazgatója
  Nem: férfi | Szíriában tevékenykedő prominens üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott érdekeltségekkel rendelkezik; itt említendő például a Marota City elnevezésű luxus lakó- és kereskedelmi negyed fejlesztésében részt vevő, a rezsim által támogatott közös vállalkozás. Samer Foz pénzügyi és egyéb támogatást nyújt a szíriai rezsim számára, többek között finanszírozást biztosít a szíriai Katonai Biztonsági Pajzs Erői (Military Security Shield Forces) részére, valamint gabonaügyleteket közvetít. A rezsimhez fűződő kapcsolatainak köszönhetően pénzügyi előnyökre tesz szert kereskedelmi lehetőségekhez való hozzáférése révén, nevezetesen a búzakereskedelmen és újjáépítési projekteken keresztül. | 2019.1.21. |
| | | Egyéb adatok: az Aman Group ügyvezető elnöke. Leányvállalatok: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Az Aman Group a magánszektorbeli partner az Aman Damascus JSC elnevezésű, a Damascus Cham Holdinggal közös vállalkozásban, amelyben Foz egyéni részvényes. Az Emmar Industries az Aman Group és a Hamisho Group közös vállalkozása, amelyben Foz többségi részesedéssel rendelkezik, és amelynek elnöki posztját is ő tölti be. | | |
| 291. | Amer FOZ
  (más néven: Amer Zuhair Fawz)
  (عامر فوز) | Születési idő: 1976.3.11.
  Állampolgárság: szír; Saint Kitts és Nevis
  Személyi szám: 06010274747
  Útlevélszám: 002-14-L169340
  Egyesült arab emírségekbeli tartózkodási kártya: 784-1976-7135283-5 | Prominens üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott személyes és családi üzleti érdekeltségekkel rendelkezik. Pénzügyi hasznot húz a kereskedelmi lehetőségekből és támogatja a szíriai rezsimet. 2012 és 2019 között az ASM International Trading LLC vezérigazgatója volt.
  Emellett kapcsolatban áll testvérével, Samer Fozzal, akit a Tanács 2019 januárjában vett jegyzékbe mint olyan Szíriában tevékenykedő prominens üzletembert, aki a rezsim támogatója vagy kedvezményezettje. Testvérével együtt számos kereskedelmi projektet hajt végre, különösen Adra al-Ummaliyya (Damaszkusz [Damascus] egyik külvárosa) területén. E projektek között szerepel egy kábeleket és kábelkiegészítőket gyártó üzem, valamint egy napenergia segítségével villamos energiát termelő projekt. Az Aszad-rezsim nevében különböző tevékenységeket folytattak az ISIL-szel (Dáissal) is, beleértve fegyverek és lőszerek szállítását búzáért és olajért cserébe. | 2020.2.17. |
| | | Beosztás: A District 6 Company alapítója; az Easy life Company alapító partnere
  Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: Samer Foz; az Asas Steel Company alelnöke; Aman Holding
  Nem: férfi | | |
| 295. | Adel Anwar AL-OLABI
  (más néven: Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)
  (عادل أنور العلبي) | Születési idő: 1976
  Állampolgárság: szír
  Beosztás: a Damascus Cham Holding Company (DCHC) elnöke; Damaszkusz (Damascus) kormányzója
  Nem: férfi | Prominens üzletember; támogatást nyújt a szíriai rezsim számára és annak kedvezményezettje is egyben. A damaszkuszi kormányzóság befektetési szerveként működő Damascus Cham Holding Company (DCHC) elnöke; a DCHC feladata a damaszkuszi kormányzóság ingatlanainak kezelése és a Marota City projekt megvalósítása.
  Adel Anwar al-Olabi egyben Damaszkusz [Damascus] kormányzója is, a tisztségre Bashar al-Assad elnök nevezte ki 2018 novemberében. Damaszkusz [Damascus] kormányzójaként és a DCHC elnökeként felelős azokért az intézkedésekért, amelyek célja, hogy – elsősorban a Marota City projekten keresztül – végrehajtsák a rezsimnek a Damaszkuszban kisajátított földterületek fejlesztésére vonatkozó politikáját (többek között a 66. sz. rendeletet és a 10. sz. törvényt). | 2020.2.17.”; |

2.

Az A. szakaszban („Személyek”) az alábbi bejegyzések lépnek a jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe:

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

„14.

Mohammed BILAL dandártábornok

(más néven: Muhammad Bilal alezredes)

Nem: férfi

A szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) magas rangú tisztjeként támogatja a szíriai rezsimet, és felelősség terheli a polgári lakossággal szemben alkalmazott erőszakos elnyomásért. Kapcsolatban áll a jegyzékbe vett Tudományos Vizsgálati és Kutatóközponttal (Scientific Studies Research Centre, SSRC).

2014.10.21.

22.

Ihab MAKHLOUF

(más néven: Ehab, Iehab)

(ايهاب مخلوف

Születési idő: 1973.1.21.

Születési hely: Damascus, Syria

Útlevél száma: N002848852

Nem: férfi

Szíriában tevékenykedő vezető üzletember. Számos szíriai vállalatban és szervezetben vannak üzleti érdekeltségei, többek között a Ramak Construction Co-ban és a Syrian International Private University for Science and Technology-ban (Szíriai Nemzetközi Tudományos és Műszaki Magánegyetem, SIUST).

A Makhlouf család befolyásos tagja és szoros kapcsolatban áll az Assad családdal; Bashar al-Assad elnök unokatestvére. 2020-ban Ehab Makhlouf átvette Rami Makhlouf üzleti tevékenységeit, és a szíriai kormány neki ítélte oda a vámmentes piacok üzemeltetésére és irányítására vonatkozó szerződéseket az ország egész területén.

2011.5.23.

48.

Samir HASSAN

(سمير حسن)

Nem: férfi

Szíriában tevékenykedő vezető üzletember, a szíriai gazdaság több ágazatában vannak érdekeltségei és/vagy ezekben tevékenykedik. Érdekeltsége van és/vagy jelentős befolyással rendelkezik az Amir Group és a Cham Holding nevű konglomerátumokban, amelyeknek az ingatlan-, a turisztikai, a közlekedési és a pénzügyi szektorban vannak érdekeltségeik. A szíriai-orosz üzleti tanács elnöke.

Ezenfelül készpénzadományokkal támogatja a szíriai rezsim háborús törekvéseit.

Samir Hassan kapcsolatban áll a rezsim haszonélvezőivel és támogatóival, mindenekelőtt a Tanács által jegyzékbe vett Rami Makhlouffal és Issam Anboubával, a szíriai rezsim haszonélvezőivel.

2014.9.27.

61.

George CHAOUI

(جورج شاوي)

Nem: férfi

A szíriai elektronikus hadsereg (a szárazföldi erők hírszerzési szolgálata) tagja. Részt vett a polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásban és az erőszakra való felbujtásban Szíria egész területén.

.2011.11.14

78.

Ali BARAKAT

(más néven: Barakat Ali Barakat)

( علي بركات; بركات علي بركات)

Nem: férfi

Katonai tisztviselő, aki részt vett a homszi erőszakos fellépésekben. Jelenleg a köztársasági gárda harmincadik mobil gyalogsági hadosztályában szolgál.

.2011.12.1

96.

Jamal YUNES dandártábornok

(más néven: Younes)

(جمال يونس)

Beosztás: Az 555. ezred parancsnoka

Nem: férfi

Tűzparancsot adott a Mo'adamiyeh településen tüntetők ellen.

2018-ban Hamában a Katonai Biztonsági Bizottság (Military Security Committee) vezetője volt.

2012.1.23.

114.

Emad Abdul-Ghani SABOUNI

(más néven: Imad Abdul Ghani Al Sabuni)

(عماد عبدالغني صابوني)

Születési idő: 1964.

Születési hely: Damascus, Syria

Nem: férfi

Korábbi távközlési és technológiai miniszter (legalább 2014 áprilisáig volt hivatalban). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért. 2016 júliusában a tervezési és nemzetközi együttműködési ügynökség (Planning and International Cooperation Agency – PICC) vezetőjévé nevezték ki. A PICC a miniszterelnöki hivatalhoz tartozó kormányzati szerv, amely elsősorban azokat az ötéves terveket készíti, amelyek átfogó iránymutatásként szolgálnak a kormány gazdaság- és fejlesztéspolitikájához.

2012.2.27.

117.

Adnan Hassan MAHMOUD

(عدنان حسن محمود)

Születési idő: 1966.

Születési hely: Tartous, Syria

Nem: férfi

Szíria korábbi iráni nagykövete 2020-ig. Korábbi tájékoztatási miniszter (hivatalát 2011 májusa után töltötte be). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért.

2011.9.23.

132.

Abdul Salam Fajr MAHMOUD dandártábornok

(عبدالسلام فجر محمود)

Születési idő: 1959.

Nem: férfi

2020 decemberétől a déli régió biztonsági bizottságának vezetője. A szíriai légierő hírszerző szolgálata (Syrian Air Force Intelligence Service) Bab Tuma-i (Damaszkusz [Damascus]) egységének korábbi vezetője. A légierő hírszerző szolgálata Mezze repülőtéri vizsgálati egységének korábbi vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért. „Kínzásban való bűnrészesség”, „emberiesség elleni bűncselekményekben való bűnrészesség” és „háborús bűncselekményekben való bűnrészesség” miatt kibocsátott nemzetközi elfogatóparancs van érvényben ellene.

2012.7.24.

134.

Qusay Ibrahim MIHOUB ezredes

(قصي إبراهيم ميهوب )

Születési idő: 1961.

Születési hely: Derghamo, Jableh, Lattakia, Syria

Nem: férfi

A szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) magas rangú tisztje. A légierő hírszerző szolgálata deraa-i egységének korábbi vezetője (Damaszkuszból [Damascus] küldték Deraaba, amikor ott tüntetések kezdődtek). Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért, valamint békés tüntetők elleni erőszakos elnyomásért a déli régióban.

2012.7.24.

137.

Ibrahim MA’ALA dandártábornok

(más néven: Maala, Maale, Ma'la)

( معلى;معلا (ابراهيم(

Nem: férfi

Az általános hírszerzési igazgatóság (General Intelligence Directorate) 285-ös egységének (Damaszkusz [Damascus]) vezetője (a hivatalt 2011 végén Hussam Fendi dandártábornoktól vette át). Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért.

2012.7.24.

139.

Hussam LUQA vezérőrnagy

(más néven: Husam, Housam, Houssam; Louqa, Louca, Louka, Luka)

(لوقا حسام لوقا)

Születési idő: 1964.

Születési hely: Damascus, Syria

Nem: férfi

A déli régió biztonsági bizottságának korábbi vezetője (a hivatalt 2018-tól 2020-ig töltötte be). Az Általános Biztonsági Igazgatóság (General Security Directorate) korábbi vezetője. Vezérőrnagy. 2012 áprilisától (Nasr al-Ali dandártábornok után) 2018.12.2-ig a politikai biztonsági igazgatóság (Political Security Directorate) homszi egységének vezetője volt. 2018.12.3-tól a politikai biztonsági igazgatóság vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért.

2012.7.24.

140.

Taha TAHA dandártábornok

(طه طه)

Nem: férfi

A politikai biztonsági részleg (Political Security Division) vezetője asszisztensének helyettese. A politikai biztonsági igazgatóság (Political Security Directorate) latakiai egységének korábbi vezetője. Felelősség terheli fogva tartott ellenzékiek kínzásáért.

2012.7.24.

144.

Ahmed AL-JARROUCHEH vezérőrnagy (más néven: Ahmad; al-Jarousha, al-Jarousheh, al-Jaroucha, al-Jarouchah, al-Jaroucheh)

(احمد الجروشة)

Születési idő: 1957.

Nem: férfi

A központi hírszerzés (General Intelligence) külső hírszerzési (279-es) egységének korábbi vezetője. E minőségében felelős a központi hírszerzés által Szíria nagykövetségein végzett tevékenységekért.

2012.7.24.

146.

Ghassan Jaoudat ISMAIL vezérezredes

(más néven: Ismael)

(غسان جودت اسماعيل)

Születési idő: 1960.

Születési hely: Junaynat Ruslan – Darkoush, Tartous region, Syria

Nem: férfi

2019 óta a szíriai légierő hírszerző szolgálatának (Syrian Air Force Intelligence Service) vezetője. A légierő hírszerző szolgálatának korábbi igazgatóhelyettese, azt megelőzően pedig a légierő hírszerző szolgálata bevetési egységének vezetője, amely egység a különleges műveletek egységével együttműködve irányítja a légierő hírszerző szolgálata különleges egységeinek tevékenységeit. Utóbbiak fontos szerepet játszanak a szíriai rezsim általi elnyomásban. Ebbéli minőségében Ghassan Jaoudat Ismail azon katonai felsővezetők közé tartozik, akik közvetlenül részt vesznek a szíriai rezsim által az ellenzékiekkel szemben folytatott erőszakos elnyomásban, valamint polgári személyek eltüntetésének gyakorlatában.

2012.7.24.

147.

Amer AL-ACHI vezérőrnagy

(más néven: Amer Ibrahim al-Achi; Amis al Ashi; Ammar Aachi; Amer Ashi)

(عامر ابراهيم العشي)

Nem: férfi

A sweidai kormányzóság korábbi kormányzója, akit Bashar al-Assad elnök nevezett ki 2016 júliusában. A szíriai légierő hírszerző szolgálata (Syrian Air Force Intelligence Service) hírszerzési egységének korábbi vezetője (2012–2016). A légierő hírszerző szolgálatában betöltött e funkciója révén Amer al-Achi részt vesz a szíriai ellenzék elnyomásában.

2012.7.24.

156.

Hala Mohammad

(más néven: Mohamed, Muhammad, Mohammed) AL NASSER

(هاله محمد الناصر)

Születési idő: 1964.

Születési hely: Raqqa, Syria

Nem: nő

Korábbi turisztikai miniszter. Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért.

2012.10.16.

172.

Ali HADAR (más néven: HAIDAR)

Születési idő: 1962.

Nem: férfi

A Nemzeti Megbékélési Ügynökség (National Reconciliation Agency) vezetője és a nemzeti megbékélésért felelős korábbi államminiszter. A Szíriai Szociálnacionalista Párt (Syrian Social Nationalist Party) intifáda szárnyának elnöke. Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért.

2012.10.16.

204.

Emad HAMSHO

(más néven: Imad Hmisho; Hamchu; Hamcho; Hamisho; Hmeisho; Hemasho, حميشو)

(حمشو عماد)

Cím: Hamsho Building 31 Baghdad Street Damascus, Syria

Nem: férfi

Felső vezetői tisztséget tölt be a Hamsho Trading társaságban. A Tanács által jegyzékbe vett Hamsho Trading-ben, a Hamsho International leányvállalatában betöltött vezető tisztségénél fogva támogatja a szíriai rezsimet. Kapcsolatban áll a Hamsho International nevű jegyzékbe vett szervezettel. Emellett a szíriai Vas- és Acélipari Tanács (Syrian Council of Iron and Steel) alelnöke a rezsimet szolgáló és jegyzékbe vett üzletemberekkel, pl. Ayman Jaberrel együtt. Kapcsolatban áll továbbá Bashar al-Assad elnökkel.

2015.3.7.

241.

Salam Mohammad AL-SAFFAF

Születési idő: 1979.

Nem: nő

Közigazgatási fejlesztési miniszter. 2017. márciusban nevezték ki.

2017.5.30.

265.

Mohamad Amer MARDINI

(más néven: Mohammad Amer Mardini, Mohamed Amer MARDINI, Mohamad Amer AL-MARDINI, Mohamed Amer AL-MARDINI, Mohammad Amer AL-MARDINI)

Születési idő: 1959.

Születési hely: Damascus, Syria

Nem: férfi

Korábbi felsőoktatási miniszter (hivatalát 2011 májusa után töltötte be, 2014. augusztus 27-én nevezték ki). Korábbi miniszterként részben felelősség terheli a polgári lakosságnak a szíriai rezsim általi erőszakos elnyomásáért.

2014.10.21.

268.

Ghassan Ahmed GHANNAM

(más néven: Ghassan Ghannan vezérőrnagy, Ghassan Ahmad Ghanem dandártábornok)

Rang: vezérőrnagy

Beosztás: A 155. „Rakéta” Brigád parancsnoka

Nem: férfi

A szíriai fegyveres erők 2011 májusát követően szolgálatot teljesítő, ezredesi és azzal egyenértékű vagy annál magasabb rangban lévő tagja. Vezérőrnagy és a 155. „Rakéta” Brigád parancsnoka. A 155. „Rakéta” Brigádban betöltött szerepe miatt kapcsolatban állt Maher al-Assaddal. A 155. „Rakéta” Brigád parancsnokaként támogatja a szíriai rezsimet, és felelős a polgári lakosság ellen folytatott erőszakos elnyomásért. Felelős azért, hogy 2013 januárja és márciusa között SCUD-rakétákat lőttek ki különböző polgári helyszínekre.

2014.10.21.

285

Samer FOZ

(más néven: Samir Foz /Fawz; Samer Zuhair Foz; Samer Foz bin Zuhair)

(سامر فوز)

Születési idő: 1973. május 20.

Születési hely: Homs, Syria / Latakia, Syria

Állampolgárság: szír, török

Török útlevelének száma: U 09471711 (kiállítás helye: Turkey; lejárat dátuma: 2024.7.21.)

Szíriai személyi száma: 06010274705

Cím: Platinum Tower, office no. 2405, Jumeirah Lake Towers, Dubai, UAE

Beosztás: az Aman Group vezérigazgatója

Nem: férfi

Szíriában tevékenykedő prominens üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott érdekeltségekkel rendelkezik; itt említendő például a Marota City elnevezésű luxus lakó- és kereskedelmi negyed fejlesztésében részt vevő, a rezsim által támogatott közös vállalkozás. Samer Foz pénzügyi és egyéb támogatást nyújt a szíriai rezsim számára, többek között finanszírozást biztosít a szíriai Katonai Biztonsági Pajzs Erői (Military Security Shield Forces) részére, valamint gabonaügyleteket közvetít. A rezsimhez fűződő kapcsolatainak köszönhetően pénzügyi előnyökre tesz szert kereskedelmi lehetőségekhez való hozzáférése révén, nevezetesen a búzakereskedelmen és újjáépítési projekteken keresztül.

2019.1.21.

Egyéb adatok: az Aman Group ügyvezető elnöke. Leányvállalatok: Foz for Trading, Al-Mohaimen for Transportation & Contracting. Az Aman Group a magánszektorbeli partner az Aman Damascus JSC elnevezésű, a Damascus Cham Holdinggal közös vállalkozásban, amelyben Foz egyéni részvényes. Az Emmar Industries az Aman Group és a Hamisho Group közös vállalkozása, amelyben Foz többségi részesedéssel rendelkezik, és amelynek elnöki posztját is ő tölti be.

291.

Amer FOZ

(más néven: Amer Zuhair Fawz)

(عامر فوز)

Születési idő: 1976.3.11.

Állampolgárság: szír; Saint Kitts és Nevis

Személyi szám: 06010274747

Útlevélszám: 002-14-L169340

Egyesült arab emírségekbeli tartózkodási kártya: 784-1976-7135283-5

Prominens üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott személyes és családi üzleti érdekeltségekkel rendelkezik. Pénzügyi hasznot húz a kereskedelmi lehetőségekből és támogatja a szíriai rezsimet. 2012 és 2019 között az ASM International Trading LLC vezérigazgatója volt.

Emellett kapcsolatban áll testvérével, Samer Fozzal, akit a Tanács 2019 januárjában vett jegyzékbe mint olyan Szíriában tevékenykedő prominens üzletembert, aki a rezsim támogatója vagy kedvezményezettje. Testvérével együtt számos kereskedelmi projektet hajt végre, különösen Adra al-Ummaliyya (Damaszkusz [Damascus] egyik külvárosa) területén. E projektek között szerepel egy kábeleket és kábelkiegészítőket gyártó üzem, valamint egy napenergia segítségével villamos energiát termelő projekt. Az Aszad-rezsim nevében különböző tevékenységeket folytattak az ISIL-szel (Dáissal) is, beleértve fegyverek és lőszerek szállítását búzáért és olajért cserébe.

2020.2.17.

Beosztás: A District 6 Company alapítója; az Easy life Company alapító partnere

Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: Samer Foz; az Asas Steel Company alelnöke; Aman Holding

Nem: férfi

295.

Adel Anwar AL-OLABI

(más néven: Adel Anouar el-Oulabi, Adil Anwar al-Olabi)

(عادل أنور العلبي)

Születési idő: 1976

Állampolgárság: szír

Beosztás: a Damascus Cham Holding Company (DCHC) elnöke; Damaszkusz (Damascus) kormányzója

Nem: férfi

Prominens üzletember; támogatást nyújt a szíriai rezsim számára és annak kedvezményezettje is egyben. A damaszkuszi kormányzóság befektetési szerveként működő Damascus Cham Holding Company (DCHC) elnöke; a DCHC feladata a damaszkuszi kormányzóság ingatlanainak kezelése és a Marota City projekt megvalósítása.

Adel Anwar al-Olabi egyben Damaszkusz [Damascus] kormányzója is, a tisztségre Bashar al-Assad elnök nevezte ki 2018 novemberében. Damaszkusz [Damascus] kormányzójaként és a DCHC elnökeként felelős azokért az intézkedésekért, amelyek célja, hogy – elsősorban a Marota City projekten keresztül – végrehajtsák a rezsimnek a Damaszkuszban kisajátított földterületek fejlesztésére vonatkozó politikáját (többek között a 66. sz. rendeletet és a 10. sz. törvényt).

2020.2.17.”;

| 3. | A B. szakaszban („Szervezetek”) az alábbi bejegyzések lépnek a jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe: | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Bena Properties | Cham Holding Building, Daraa Highway, Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq, Syria, P.O.Box 9525 | Rami Makhlouf ellenőrzése alatt áll. Szíria legnagyobb ingatlanvállalata és a Cham Holding ingatlanügyi és befektetési szerve; finanszírozást biztosít a szíriai rezsimnek. | 2011.6.23. |
| 77. | Al Qatarji Company
  (más néven: Qatarji International Group; Al-Sham and Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)
  (مجموعة/شركة قاطرجي) | A szervezet típusa: magánvállalkozás
  Gazdasági ágazat: import/export; teherszállítás; kőolaj- és nyersanyagellátás
  Az igazgató/vezető neve: (a Tanács által jegyzékbe vett) Hussam al-Qatirji, vezérigazgató | A szír gazdaság több ágazatában tevékenykedő prominens vállalat. Az Al Qatarji Company, amelynek igazgatóságát Hussam al-Qatirji, a Szír Nemzetgyűlés jegyzékbe vett tagja irányítja, a következők révén támogatja a szíriai rezsimet, amelynek a kedvezményezettje is egyben: élelmiszerimport és -export leple alatt elősegíti a rezsim és a különböző szereplők – így például az ISIL (Dáis) – közötti üzemanyag-, fegyver- és lőszer-kereskedelmet, támogatja a rezsim mellett harcoló milíciákat és a rezsimmel fennálló kapcsolataiból hasznot húzva terjeszti ki kereskedelmi tevékenységét. | 2020.2.17. |
| | | Tényleges tulajdonos: (a Tanács által jegyzékbe vett) Hussam al-Qatirji
  Székhely: Mazzah, Damascus, Syria
  Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC | | |
| 78. | Damascus Cham Holding Company
  (más néven: Damascus Cham Private Joint Stock Company)
  (القابضة الشام دمشق) | A szervezet típusa: a magánjog hatálya alá tartozó állami tulajdonú vállalat
  Gazdasági ágazat: ingatlanfejlesztés
  Az igazgató/vezető neve: (a Tanács által jegyzékbe vett) Adel Anwar al-Olabi, az igazgatótanács elnöke és Damaszkusz [Damascus] kormányzója
  Tényleges tulajdonos: Damaszkusz [Damascus] kormányzósága | A Damascus Cham Holding Company-t a rezsim a damaszkuszi kormányzóság befektetési ágaként hozta létre a damaszkuszi kormányzóság ingatlanainak kezelésére és a Marota City projekt végrehajtására; utóbbi luxusingatlan-projekt különösen a 66. sz. rendelet és a 10. sz. törvény értelmében kisajátított földterületeken alapul.
  A Marota City projekt végrehajtásának irányításával a Damascus Cham Holding (amelynek elnöke a damaszkuszi kormányzó) támogatja a szíriai rezsimet és annak kedvezményezettje is egyben, továbbá előnyöket biztosít a rezsimmel szoros kapcsolatot ápoló üzletemberek számára, akik köz- és magánszféra közötti partnerségek révén jövedelmező megállapodásokat kötöttek a Damascus Cham Holding Company-val. | 2020.2.17.” |
| | | Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: (a Tanács által jegyzékbe vett) Rami Makhlouf; (a Tanács által jegyzékbe vett) Samer Foz; (a Tanács által jegyzékbe vett) Mazen Tarazi; a Talas csoport, tulajdonosa: (a Tanács által jegyzékbe vett) Anas Talas üzletember; (a Tanács által jegyzékbe vett) Khaled al-Zubaidi; (a Tanács által jegyzékbe vett) Nader Qalei | | |

3.

A B. szakaszban („Szervezetek”) az alábbi bejegyzések lépnek a jegyzékben szereplő megfelelő bejegyzések helyébe:

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

„1.

Bena Properties

Cham Holding Building, Daraa Highway, Ashrafiyat Sahnaya Rif Dimashq, Syria, P.O.Box 9525

Rami Makhlouf ellenőrzése alatt áll. Szíria legnagyobb ingatlanvállalata és a Cham Holding ingatlanügyi és befektetési szerve; finanszírozást biztosít a szíriai rezsimnek.

2011.6.23.

77.

Al Qatarji Company

(más néven: Qatarji International Group; Al-Sham and Al-Darwish Company; Qatirji/Khatirji/Katarji/Katerji Group)

(مجموعة/شركة قاطرجي)

A szervezet típusa: magánvállalkozás

Gazdasági ágazat: import/export; teherszállítás; kőolaj- és nyersanyagellátás

Az igazgató/vezető neve: (a Tanács által jegyzékbe vett) Hussam al-Qatirji, vezérigazgató

A szír gazdaság több ágazatában tevékenykedő prominens vállalat. Az Al Qatarji Company, amelynek igazgatóságát Hussam al-Qatirji, a Szír Nemzetgyűlés jegyzékbe vett tagja irányítja, a következők révén támogatja a szíriai rezsimet, amelynek a kedvezményezettje is egyben: élelmiszerimport és -export leple alatt elősegíti a rezsim és a különböző szereplők – így például az ISIL (Dáis) – közötti üzemanyag-, fegyver- és lőszer-kereskedelmet, támogatja a rezsim mellett harcoló milíciákat és a rezsimmel fennálló kapcsolataiból hasznot húzva terjeszti ki kereskedelmi tevékenységét.

2020.2.17.

Tényleges tulajdonos: (a Tanács által jegyzékbe vett) Hussam al-Qatirji

Székhely: Mazzah, Damascus, Syria

Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: Arvada/Arfada Petroleum Company JSC

78.

Damascus Cham Holding Company

(más néven: Damascus Cham Private Joint Stock Company)

(القابضة الشام دمشق)

A szervezet típusa: a magánjog hatálya alá tartozó állami tulajdonú vállalat

Gazdasági ágazat: ingatlanfejlesztés

Az igazgató/vezető neve: (a Tanács által jegyzékbe vett) Adel Anwar al-Olabi, az igazgatótanács elnöke és Damaszkusz [Damascus] kormányzója

Tényleges tulajdonos: Damaszkusz [Damascus] kormányzósága

A Damascus Cham Holding Company-t a rezsim a damaszkuszi kormányzóság befektetési ágaként hozta létre a damaszkuszi kormányzóság ingatlanainak kezelésére és a Marota City projekt végrehajtására; utóbbi luxusingatlan-projekt különösen a 66. sz. rendelet és a 10. sz. törvény értelmében kisajátított földterületeken alapul.

A Marota City projekt végrehajtásának irányításával a Damascus Cham Holding (amelynek elnöke a damaszkuszi kormányzó) támogatja a szíriai rezsimet és annak kedvezményezettje is egyben, továbbá előnyöket biztosít a rezsimmel szoros kapcsolatot ápoló üzletemberek számára, akik köz- és magánszféra közötti partnerségek révén jövedelmező megállapodásokat kötöttek a Damascus Cham Holding Company-val.

2020.2.17.”

Rokoni/üzlettársi/szervezeti vagy partneri/egyéb kapcsolatok: (a Tanács által jegyzékbe vett) Rami Makhlouf; (a Tanács által jegyzékbe vett) Samer Foz; (a Tanács által jegyzékbe vett) Mazen Tarazi; a Talas csoport, tulajdonosa: (a Tanács által jegyzékbe vett) Anas Talas üzletember; (a Tanács által jegyzékbe vett) Khaled al-Zubaidi; (a Tanács által jegyzékbe vett) Nader Qalei

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/100

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/856 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. május 25.)

az Európai Ügyészség nyomozati és vádhatósági feladatai ellátásának kezdőnapja megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 120. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban az Európai Ügyészség az említett rendelettel ráruházott nyomozási és vádhatósági feladatokat a Bizottság határozatában megállapítandó időponttól kezdve látja el, mely határozatra az Európai Főügyész az Európai Ügyészség létrehozását követően haladéktalanul javaslatot tesz. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban az Európai Ügyészség az említett rendelettel ráruházott nyomozási és vádhatósági feladatokat a Bizottság határozatában megállapítandó időponttól kezdve látja el, mely határozatra az Európai Főügyész az Európai Ügyészség létrehozását követően haladéktalanul javaslatot tesz.

| (2) | Az Európai Főügyész 2021. április 7-én azt javasolta a Bizottságnak, hogy az Európai Ügyészség 2021. június 1-jétől kezdődően lássa el nyomozati és vádhatósági feladatait. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Főügyész 2021. április 7-én azt javasolta a Bizottságnak, hogy az Európai Ügyészség 2021. június 1-jétől kezdődően lássa el nyomozati és vádhatósági feladatait.

| (3) | Az Európai Ügyészség decentralizált felépítésű, egységes hivatalként működő, oszthatatlan uniós szerv. Központi szintje az Ügyészi Kollégiumból, az állandó tanácsokból, az Európai Főügyészből, az Európai Főügyész helyetteseiből, az európai ügyészekből és az adminisztratív igazgatóból áll. Az Európai Főügyészt, az európai ügyészeket, az Európai Főügyész helyetteseit és az Európai Ügyészség adminisztratív igazgatóját a 2019. október 23-án (2), 2020. július 27-én (3), 2020. november 11-én (4), illetve 2021. január 20-án (5) elfogadott határozatokkal nevezték ki. Az Ügyészi Kollégiumot 2020. szeptember 28-án hozták létre. Az (EU) 2017/1939 rendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. október 12-én elfogadta az Európai Ügyészség belső eljárási szabályzatát. Az Ügyészi Kollégium 2020. november 25-én az (EU) 2017/1939 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján elfogadta az állandó tanácsokra vonatkozó szabályokat. Az Európai Ügyészségnek az (EU) 2017/1939 rendelet 2. cikkének 4. pontjában meghatározott személyzete rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Ügyészség decentralizált felépítésű, egységes hivatalként működő, oszthatatlan uniós szerv. Központi szintje az Ügyészi Kollégiumból, az állandó tanácsokból, az Európai Főügyészből, az Európai Főügyész helyetteseiből, az európai ügyészekből és az adminisztratív igazgatóból áll. Az Európai Főügyészt, az európai ügyészeket, az Európai Főügyész helyetteseit és az Európai Ügyészség adminisztratív igazgatóját a 2019. október 23-án (2), 2020. július 27-én (3), 2020. november 11-én (4), illetve 2021. január 20-án (5) elfogadott határozatokkal nevezték ki. Az Ügyészi Kollégiumot 2020. szeptember 28-án hozták létre. Az (EU) 2017/1939 rendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. október 12-én elfogadta az Európai Ügyészség belső eljárási szabályzatát. Az Ügyészi Kollégium 2020. november 25-én az (EU) 2017/1939 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján elfogadta az állandó tanácsokra vonatkozó szabályokat. Az Európai Ügyészségnek az (EU) 2017/1939 rendelet 2. cikkének 4. pontjában meghatározott személyzete rendelkezésre áll.

| (4) | Az Európai Ügyészség decentralizált szintje az Európai Ügyészség létrehozására irányuló megerősített együttműködésben részt vevő tagállamokban (a továbbiakban: tagállamok) található delegált európai ügyészekből áll. Az Ügyészi Kollégium 2020. szeptember 29-én az (EU) 2017/1939 rendelet 114. cikkének c) pontja alapján elfogadta a delegált európai ügyészek alkalmazási feltételeire vonatkozó szabályokat. 2021. június 1-jéig tagállamonként legalább két delegált európai ügyészt kell kinevezni. E határozat elfogadásának időpontjában az Európai Ügyészség már tagállamonként – Finnország és Szlovénia kivételével (6) – legalább két delegált európai ügyészt nevezett ki. A tagállamok számára a delegált európai ügyészeik jelölésére rendelkezésre álló észszerű határidő már lejárt. Ez a helyzet nem akadályozhatja meg, hogy az Európai Ügyészség működése ténylegesen megkezdődjön, figyelembe véve azt a lehetőséget, hogy az érintett tagállamok európai ügyészei személyesen folytassák le a nyomozást az adott tagállamokban, a delegált európai ügyészek valamennyi hatáskörével, feladatával és kötelezettségével, az (EU) 2017/1939 rendelet 28. cikkének (4) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Ügyészség decentralizált szintje az Európai Ügyészség létrehozására irányuló megerősített együttműködésben részt vevő tagállamokban (a továbbiakban: tagállamok) található delegált európai ügyészekből áll. Az Ügyészi Kollégium 2020. szeptember 29-én az (EU) 2017/1939 rendelet 114. cikkének c) pontja alapján elfogadta a delegált európai ügyészek alkalmazási feltételeire vonatkozó szabályokat. 2021. június 1-jéig tagállamonként legalább két delegált európai ügyészt kell kinevezni. E határozat elfogadásának időpontjában az Európai Ügyészség már tagállamonként – Finnország és Szlovénia kivételével (6) – legalább két delegált európai ügyészt nevezett ki. A tagállamok számára a delegált európai ügyészeik jelölésére rendelkezésre álló észszerű határidő már lejárt. Ez a helyzet nem akadályozhatja meg, hogy az Európai Ügyészség működése ténylegesen megkezdődjön, figyelembe véve azt a lehetőséget, hogy az érintett tagállamok európai ügyészei személyesen folytassák le a nyomozást az adott tagállamokban, a delegált európai ügyészek valamennyi hatáskörével, feladatával és kötelezettségével, az (EU) 2017/1939 rendelet 28. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

| (5) | Az Európai Ügyészség a 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi kerettel (7) összhangban önálló költségvetést kapott, amely garantálja teljes autonómiáját és függetlenségét. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Ügyészség a 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi kerettel (7) összhangban önálló költségvetést kapott, amely garantálja teljes autonómiáját és függetlenségét.

| (6) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 44. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrejön az Európai Ügyészség ügyviteli rendszere, amely központi és decentralizált szinten működik. Az említett rendeletnek az (EU) 2020/2153 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (8) bevezetett melléklete felsorolja a műveleti vonatkozású személyes adatok kategóriáit, valamint az Európai Ügyészség ügyirati tárgymutatójában kezelhető műveleti vonatkozású személyes adatok érintettjeinek kategóriáit. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 44. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrejön az Európai Ügyészség ügyviteli rendszere, amely központi és decentralizált szinten működik. Az említett rendeletnek az (EU) 2020/2153 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (8) bevezetett melléklete felsorolja a műveleti vonatkozású személyes adatok kategóriáit, valamint az Európai Ügyészség ügyirati tárgymutatójában kezelhető műveleti vonatkozású személyes adatok érintettjeinek kategóriáit.

| (7) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 78. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. október 21-én elfogadta az Európai Ügyészség adatvédelmi tisztviselőjére vonatkozó szabályokat. Az Ügyészi Kollégium 2020. október 28-án elfogadta a személyes adatoknak az Európai Ügyészség általi kezelésére vonatkozó szabályokat. Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 25. cikkével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. október 21-én elfogadta az adminisztratív jellegű személyes adatoknak az Európai Ügyészség által végzett tevékenységek keretében történő kezelésével kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályokat. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 78. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. október 21-én elfogadta az Európai Ügyészség adatvédelmi tisztviselőjére vonatkozó szabályokat. Az Ügyészi Kollégium 2020. október 28-án elfogadta a személyes adatoknak az Európai Ügyészség általi kezelésére vonatkozó szabályokat. Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 25. cikkével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. október 21-én elfogadta az adminisztratív jellegű személyes adatoknak az Európai Ügyészség által végzett tevékenységek keretében történő kezelésével kapcsolatban az érintettek egyes jogainak korlátozására vonatkozó belső szabályokat.

| (8) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 95. cikkével összhangban az Ügyészi Kollégium 2021. január 13-án elfogadta az Európai Ügyészségre alkalmazandó pénzügyi szabályokat. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 95. cikkével összhangban az Ügyészi Kollégium 2021. január 13-án elfogadta az Európai Ügyészségre alkalmazandó pénzügyi szabályokat.

| (9) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 106. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Európai Ügyészség és a Luxemburgi Nagyhercegség 2020. november 27-én székhely-megállapodást kötött. A luxembourgi központi hivatal helyiségeit az Európai Ügyészség rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 106. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Európai Ügyészség és a Luxemburgi Nagyhercegség 2020. november 27-én székhely-megállapodást kötött. A luxembourgi központi hivatal helyiségeit az Európai Ügyészség rendelkezésére bocsátották.

| (10) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 107. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. szeptember 30-án elfogadta az Európai Ügyészség belső nyelvhasználati szabályait. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 107. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. szeptember 30-án elfogadta az Európai Ügyészség belső nyelvhasználati szabályait.

| (11) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 109. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. október 21-én elfogadta az Európai Ügyészség dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 109. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Ügyészi Kollégium 2020. október 21-én elfogadta az Európai Ügyészség dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokat.

| (12) | Valamennyi tagállam értesítette a Bizottságot az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) nemzeti jogba történő átültetésére irányuló intézkedések elfogadásáról, és általában egyéb megfelelő intézkedéseket is bevezettek annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Ügyészség megkezdhesse működését. |
| --- | --- |

(12)

Valamennyi tagállam értesítette a Bizottságot az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) nemzeti jogba történő átültetésére irányuló intézkedések elfogadásáról, és általában egyéb megfelelő intézkedéseket is bevezettek annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Ügyészség megkezdhesse működését.

| (13) | Így teljesülnek az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek, és az Európai Ügyészség létrejött és készen áll nyomozási és vádhatósági feladatainak ellátására. Ezért meg kell határozni azt az időpontot, amelytől kezdődően az Európai Ügyészségnek el kell látnia ezeket a feladatokat. |
| --- | --- |

(13)

Így teljesülnek az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek, és az Európai Ügyészség létrejött és készen áll nyomozási és vádhatósági feladatainak ellátására. Ezért meg kell határozni azt az időpontot, amelytől kezdődően az Európai Ügyészségnek el kell látnia ezeket a feladatokat.

| (14) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban ez az időpont nem lehet az említett rendelet hatálybalépésének időpontjától számított három évnél korábbi időpont. Mivel az (EU) 2017/1939 rendelet 2017. november 20-án lépett hatályba, ez az időpont nem lehet 2020. november 20. előtti időpont. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban ez az időpont nem lehet az említett rendelet hatálybalépésének időpontjától számított három évnél korábbi időpont. Mivel az (EU) 2017/1939 rendelet 2017. november 20-án lépett hatályba, ez az időpont nem lehet 2020. november 20. előtti időpont.

| (15) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének első és negyedik albekezdésével összhangban az Európai Ügyészség a hatáskörébe tartozó minden olyan bűncselekmény tekintetében gyakorolja hatáskörét, amelyet 2017. november 20. után vagy – a megerősített együttműködésben az EUMSZ 331. cikke (1) bekezdése szerint hozott határozat alapján részt vevő tagállamok esetében – az érintett határozatban megjelölt időpont után követtek el, |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 120. cikke (2) bekezdésének első és negyedik albekezdésével összhangban az Európai Ügyészség a hatáskörébe tartozó minden olyan bűncselekmény tekintetében gyakorolja hatáskörét, amelyet 2017. november 20. után vagy – a megerősített együttműködésben az EUMSZ 331. cikke (1) bekezdése szerint hozott határozat alapján részt vevő tagállamok esetében – az érintett határozatban megjelölt időpont után követtek el,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Ügyészség 2021. június 1-jétől látja el az (EU) 2017/1939 rendelet által ráruházott nyomozati és vádhatósági feladatokat.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 283., 2017.10.31., 1. o.

1

(2)  
  HL L 274., 2019.10.28., 1. o.

2

(3)  
  HL L 244., 2020.7.29., 18. o.

3

(4)  Az Európai Ügyészség Ügyészi Kollégiumának 2020. november 11-i 010/2020 és 011/2020. sz. határozata.

4

(5)  Az Európai Ügyészség Ügyészi Kollégiumának 2021. január 20-i 003/2021. sz. határozata.

5

(6)  Az Európai Ügyészség Ügyészi Kollégiumának határozatai: 2020. november 25-i 19/2020. sz. határozat (tíz delegált európai ügyész kinevezése a Németországi Szövetségi Köztársaságban); 2020. november 25-i 020/2020. sz. határozat (négy delegált európai ügyész kinevezése a Szlovák Köztársaságban); 2020. december 2-i 021/2020. sz. határozat (két delegált európai ügyész kinevezése az Észt Köztársaságban); 2020. december 2-i 22/2020. sz. határozat (egy delegált európai ügyész kinevezése a Németországi Szövetségi Köztársaságban); 2020. december 9-i 024/2020. sz. határozat (egy delegált európai ügyész kinevezése a Szlovák Köztársaságban); 2021. február 3-i 007/2021. sz. határozat (három delegált európai ügyész kinevezése a Litván Köztársaságban); 2021. február 5-i 008/2021. sz. határozat (három delegált európai ügyész kinevezése a Cseh Köztársaságban); 2021. február 10-i 009/2021. sz. határozat (hat delegált európai ügyész kinevezése Romániában); 2021. február 10-i 010/2021. sz. határozat (két delegált európai ügyész kinevezése a Holland Királyságban); 2021. március 17-i 016/2021. sz. határozat (egy delegált európai ügyész kinevezése a Belga Királyságban); 2021. április 7-i 022/2021. sz. határozat (három delegált európai ügyész kinevezése a Bolgár Köztársaságban); 2021. április 7-i 024/2021. sz. határozat (két delegált európai ügyész kinevezése a Horvát Köztársaságban); 2021. április 7-i 025/2021. sz. határozat (két delegált európai ügyész kinevezése a Cseh Köztársaságban); 2021. április 21-i 026/2021. sz. határozat (négy delegált európai ügyész kinevezése a Francia Köztársaságban); 2021. április 21-i 027/2021. sz. határozat (négy delegált európai ügyész kinevezése a Lett Köztársaságban); 2021. április 28-i 031/2021. sz. határozat (hét delegált európai ügyész kinevezése a Spanyol Királyságban); 2021. április 28-i 032/2021. sz. határozat (egy delegált európai ügyész kinevezése a Máltai Köztársaságban); 2021. május 3-i 034/2021. sz. határozat (tizenöt delegált európai ügyész kinevezése az Olasz Köztársaságban); 2021. május 3-i 035/2021. sz. határozat (négy delegált európai ügyész kinevezése a Portugál Köztársaságban); 2021. május 6-i 037/2021. sz. határozat (egy delegált európai ügyész kinevezése a Bolgár Köztársaságban); 2021. május 12-i 041/2021. sz. határozat (egy delegált európai ügyész kinevezése a Máltai Köztársaságban); 2021. május 17-i 045/2021. sz. határozat (egy delegált európai ügyész kinevezése a Belga Királyságban); 2021. május 17-i 046/2021. sz. határozat (két delegált európai ügyész kinevezése az Osztrák Köztársaságban); 2021. május 17-i 047/2021. sz. határozat (öt delegált európai ügyész kinevezése a Görög Köztársaságban); 2021. május 19-i 048/2021. sz. határozat (két delegált európai ügyész kinevezése a Ciprusi Köztársaságban); 2021. május 19-i 059/2021. sz. határozat (két delegált európai ügyész kinevezése a Luxemburgi Nagyhercegségben).

6

(7)  
  HL L 433I., 2020.12.22., 11. o.

7

(8)  A Bizottság (EU) 2020/2153 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. október 14.) az (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletnek a műveleti vonatkozású személyes adatok kategóriái, valamint az Európai Ügyészség ügyirati tárgymutatójában kezelhető műveleti vonatkozású személyes adatok érintettjeinek kategóriái tekintetében történő módosításáról (HL L 431., 2020.12.21., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

10

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/103

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/857 HATÁROZATA

(2021. május 27.)

az (EU, Euratom) 2021/625 határozatnak bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Unió elsődleges kereskedői hálózatában való tagságra jogosultak közé való felvétele tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

mivel:

| (1) | Az európai állami és szupranacionális elsődleges kereskedői hálózatokban való tagság jellemzően a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett hitelintézetek és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) alapján engedélyezett befektetési vállalkozások előtt áll nyitva. |
| --- | --- |

(1)

Az európai állami és szupranacionális elsődleges kereskedői hálózatokban való tagság jellemzően a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett hitelintézetek és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) alapján engedélyezett befektetési vállalkozások előtt áll nyitva.

| (2) | Az (EU, Euratom) 2021/625 bizottsági határozat (4) 4. cikkének c) pontja az Unió elsődleges kereskedői hálózatában való tagság egyik jogosultsági feltételeként a hitelintézeteknek egy európai állami vagy szupranacionális elsődleges kereskedői hálózatban való tagságát írja elő. Tekintettel az európai állami vagy szupranacionális elsődleges kereskedői hálózatokban való tagság révén szerzett tapasztalataikra, a 2014/65/EU irányelv értelmében a pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalásával és/vagy az eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezésével kapcsolatos tevékenységek végzésére engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozásoknak szintén jogosultnak kell lenniük az Unió elsődleges kereskedői hálózatában való tagságra. Ezek a tevékenységek az Unió elsődleges kereskedői hálózata tagjainak feladataihoz kapcsolódnak, akik a pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás mellett részt vehetnek az aukciókon, és konzorciális ügyleteknek a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok jegyzésére kötelezettséget vállaló vezetőiként járhatnak el. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU, Euratom) 2021/625 bizottsági határozat (4) 4. cikkének c) pontja az Unió elsődleges kereskedői hálózatában való tagság egyik jogosultsági feltételeként a hitelintézeteknek egy európai állami vagy szupranacionális elsődleges kereskedői hálózatban való tagságát írja elő. Tekintettel az európai állami vagy szupranacionális elsődleges kereskedői hálózatokban való tagság révén szerzett tapasztalataikra, a 2014/65/EU irányelv értelmében a pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalásával és/vagy az eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezésével kapcsolatos tevékenységek végzésére engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozásoknak szintén jogosultnak kell lenniük az Unió elsődleges kereskedői hálózatában való tagságra. Ezek a tevékenységek az Unió elsődleges kereskedői hálózata tagjainak feladataihoz kapcsolódnak, akik a pénzügyi eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás mellett részt vehetnek az aukciókon, és konzorciális ügyleteknek a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok jegyzésére kötelezettséget vállaló vezetőiként járhatnak el.

| (3) | Emellett – a befektetési vállalkozásokra alkalmazandó új szabályozási kerettel, különösen az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban – a 2014/65/EU irányelv értelmében a pénzügyi eszközök garanciavállalásával és/vagy az eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezésével kapcsolatos tevékenységeket végző bizonyos befektetési vállalkozások 2021. június 26-tól hitelintézeteknek minősülnek. Mindazonáltal az említett időpontig, valamint amíg az új szabályozási keret szerinti hitelintézeti engedélyt meg nem kapják, ezek a szervezetek átmeneti jelleggel befektetési vállalkozásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(3)

Emellett – a befektetési vállalkozásokra alkalmazandó új szabályozási kerettel, különösen az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban – a 2014/65/EU irányelv értelmében a pénzügyi eszközök garanciavállalásával és/vagy az eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezésével kapcsolatos tevékenységeket végző bizonyos befektetési vállalkozások 2021. június 26-tól hitelintézeteknek minősülnek. Mindazonáltal az említett időpontig, valamint amíg az új szabályozási keret szerinti hitelintézeti engedélyt meg nem kapják, ezek a szervezetek átmeneti jelleggel befektetési vállalkozásnak minősülnek.

| (4) | Az (EU, Euratom) 2021/625 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU, Euratom) 2021/625 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Tekintettel arra, hogy létre kell hozni az Unió elsődleges kereskedői hálózatának első listáját, amelyre vonatkozóan már kiírtak egy pályázati felhívást és a kiválasztás folyamatban van, valamint tekintettel az új szabályozási keret szerinti átmeneti időszakra, továbbá az Unió elsődleges kereskedői hálózatában való tagság iránt érdeklődő jelentkezők jogbiztonsága érdekében e határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszamenőleges hatállyal, az (EU, Euratom) 2021/625 határozat hatálybalépésének napjától kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy létre kell hozni az Unió elsődleges kereskedői hálózatának első listáját, amelyre vonatkozóan már kiírtak egy pályázati felhívást és a kiválasztás folyamatban van, valamint tekintettel az új szabályozási keret szerinti átmeneti időszakra, továbbá az Unió elsődleges kereskedői hálózatában való tagság iránt érdeklődő jelentkezők jogbiztonsága érdekében e határozatnak sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszamenőleges hatállyal, az (EU, Euratom) 2021/625 határozat hatálybalépésének napjától kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU, Euratom) 2021/625 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő 3a. ponttal egészül ki:

  „
  »befektetési vállalkozás«: a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja értelmében vett befektetési vállalkozás;

  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.)”
  " |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő 3a. ponttal egészül ki:

„
  »befektetési vállalkozás«: a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja értelmében vett befektetési vállalkozás;

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.)”
  "

| b) | az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „
  »az elsődleges kereskedői hálózat tagja«: a 4. cikkben meghatározott feltételeket teljesítő, a 11. cikk szerinti jegyzéken szereplő hitelintézet vagy befektetési vállalkozás;”. |
| --- | --- |

b)

az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

„
  »az elsődleges kereskedői hálózat tagja«: a 4. cikkben meghatározott feltételeket teljesítő, a 11. cikk szerinti jegyzéken szereplő hitelintézet vagy befektetési vállalkozás;”.

| 2. | A 3. cikk bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

  „Az Unió elsődleges kereskedői hálózata (a továbbiakban: elsődleges kereskedői hálózat) azokat a hitelintézeteket és a 4. cikk b) pontjának ii. alpontjában említett befektetési vállalkozásokat foglalja magában, amelyek jogosultak részt venni a Bizottság következő forrásbevonási és adósságkezelési műveleteiben:”. |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

„Az Unió elsődleges kereskedői hálózata (a továbbiakban: elsődleges kereskedői hálózat) azokat a hitelintézeteket és a 4. cikk b) pontjának ii. alpontjában említett befektetési vállalkozásokat foglalja magában, amelyek jogosultak részt venni a Bizottság következő forrásbevonási és adósságkezelési műveleteiben:”.

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

  „Az elsődleges kereskedői hálózatnak az a hitelintézet és befektetési vállalkozás lehet tagja, amely teljesíti a következő feltételeket:” |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„Az elsődleges kereskedői hálózatnak az a hitelintézet és befektetési vállalkozás lehet tagja, amely teljesíti a következő feltételeket:”

| b) | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | uniós illetékes hatóság felügyelete alatt működik, és engedéllyel rendelkezik arra, hogy a következők valamelyikének üzleti tevékenységét végezze:






  i. | hitelintézet, amelyet a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*2) összhangban engedélyeztek vagy |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

uniós illetékes hatóság felügyelete alatt működik, és engedéllyel rendelkezik arra, hogy a következők valamelyikének üzleti tevékenységét végezze:

i.

hitelintézet, amelyet a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (*2) összhangban engedélyeztek vagy

| ii. | befektetési vállalkozás, amely a 2014/65/EU irányelvvel összhangban a pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalásával és/vagy az eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezésével kapcsolatos tevékenység végzésére engedéllyel rendelkezik; továbbá |
| --- | --- |

ii.

befektetési vállalkozás, amely a 2014/65/EU irányelvvel összhangban a pénzügyi eszközök jegyzési garanciavállalásával és/vagy az eszköz vételére vonatkozó kötelezettségvállalás alapján történő elhelyezésével kapcsolatos tevékenység végzésére engedéllyel rendelkezik; továbbá

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).”
  "

| 4. | Az 5. cikk e) pont iii. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „iii. | az elsődleges kereskedő haladéktalanul értesíti a Bizottságot, ha egy tagállam illetékes hatósága a hitelintézetként vagy a 4. cikk b) pontjának ii. alpontjában említett befektetési vállalkozásként végzett üzleti tevékenységével kapcsolatban eljárást indít vele szemben. Az elsődleges kereskedő értesíti a Bizottságot az ezen eljárások keretében hozott intézkedésekről és határozatokról;”. |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk e) pont iii. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„iii.

az elsődleges kereskedő haladéktalanul értesíti a Bizottságot, ha egy tagállam illetékes hatósága a hitelintézetként vagy a 4. cikk b) pontjának ii. alpontjában említett befektetési vállalkozásként végzett üzleti tevékenységével kapcsolatban eljárást indít vele szemben. Az elsődleges kereskedő értesíti a Bizottságot az ezen eljárások keretében hozott intézkedésekről és határozatokról;”.

| 5. | A 12. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az a hitelintézet és a 4. cikk b) pontjának ii. alpontjában említett befektetési vállalkozás, amely tagjává kíván válni az elsődleges kereskedői hálózatnak, kitölti és benyújtja a Bizottsághoz a Bizottság internetes honlapján található jelentkezési űrlapot és az annak mellékletét képező, a felvételi kritériumokat tartalmazó ellenőrző listát.” |
| --- | --- |

5.

A 12. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az a hitelintézet és a 4. cikk b) pontjának ii. alpontjában említett befektetési vállalkozás, amely tagjává kíván válni az elsődleges kereskedői hálózatnak, kitölti és benyújtja a Bizottsághoz a Bizottság internetes honlapján található jelentkezési űrlapot és az annak mellékletét képező, a felvételi kritériumokat tartalmazó ellenőrző listát.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2021. április 17-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU, Euratom) 2021/625 határozata (2021. április 14.) a Bizottság által az Unió és az Európai Atomenergia-közösség nevében végzett forrásbevonás céljából létrehozott elsődleges kereskedői hálózatról, valamint a konzorciális ügyletek vezetőire és társvezetőire vonatkozó jogosultsági feltételekről (HL L 131., 2021.4.16., 170. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 1. o.).

5

---

| 2021.5.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/106 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/106

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/858 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. május 27.)

az (EU) 2017/253 végrehajtási határozatnak a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek által kiváltott riasztások és az utaslokalizáló űrlapokon azonosított utasok kontaktkövetése tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 22-i 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Egy Covid19-pozitív eset adott határon átnyúló utazást követő azonosítása megfelel az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, mivel jelentős arányban okozhat emberi elhalálozást, gyorsan terjedhet, több tagállamot érinthet, és koordinált uniós szintű reagálást tehet szükségessé. A szabad mozgásnak a Covid19-világjárvány miatti korlátozására vonatkozó koordinált megközelítésről szóló, 2020. október 13-i (EU) 2020/1475 ajánlás (2) 23. pontjával összhangban egy személynek valamely tagállam területére történő érkezésekor észlelt Covid19-esetekre vonatkozó információkat kontaktkövetési célból haladéktalanul meg kell osztani az 1082/2013/EU határozat 8. cikke által létrehozott és a Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (a továbbiakban: ECDC) által működtetett korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszeren (a továbbiakban: EWRS) keresztül azon országok népegészségügyi hatóságaival, amelyekben az érintett személy az előző 14 napban tartózkodott. |
| --- | --- |

(1)

Egy Covid19-pozitív eset adott határon átnyúló utazást követő azonosítása megfelel az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, mivel jelentős arányban okozhat emberi elhalálozást, gyorsan terjedhet, több tagállamot érinthet, és koordinált uniós szintű reagálást tehet szükségessé. A szabad mozgásnak a Covid19-világjárvány miatti korlátozására vonatkozó koordinált megközelítésről szóló, 2020. október 13-i (EU) 2020/1475 ajánlás (2) 23. pontjával összhangban egy személynek valamely tagállam területére történő érkezésekor észlelt Covid19-esetekre vonatkozó információkat kontaktkövetési célból haladéktalanul meg kell osztani az 1082/2013/EU határozat 8. cikke által létrehozott és a Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (a továbbiakban: ECDC) által működtetett korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszeren (a továbbiakban: EWRS) keresztül azon országok népegészségügyi hatóságaival, amelyekben az érintett személy az előző 14 napban tartózkodott.

| (2) | Az (EU) 2020/1475 ajánlás értelmében a tagállamok előírhatják, hogy a területükre belépő személyek az adatvédelmi követelményeknek megfelelően utaslokalizáló űrlapokat (a továbbiakban: PLF) nyújtsanak be. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/1475 ajánlás értelmében a tagállamok előírhatják, hogy a területükre belépő személyek az adatvédelmi követelményeknek megfelelően utaslokalizáló űrlapokat (a továbbiakban: PLF) nyújtsanak be.

| (3) | A különböző formátumú nemzeti PLF-ek kitöltésének előírásával a tagállamok gyűjtik a területükre belépő, határokon át utazó személyek PLF-adatait. Ezek az adatok többek között arra szolgálnak, hogy ha egy olyan személyt, aki PLF-et töltött ki, Covid19-esetként azonosítanak, a PLF-fel gyűjtött adatok alapján meghatározható legyen az adott személy utazása, és a releváns információkat továbbítsák azon tagállamoknak, amelyeknek a fertőzött utassal esetlegesen kapcsolatba került személyek vonatkozásában kontaktkövető eljárásokat kell lefolytatniuk. |
| --- | --- |

(3)

A különböző formátumú nemzeti PLF-ek kitöltésének előírásával a tagállamok gyűjtik a területükre belépő, határokon át utazó személyek PLF-adatait. Ezek az adatok többek között arra szolgálnak, hogy ha egy olyan személyt, aki PLF-et töltött ki, Covid19-esetként azonosítanak, a PLF-fel gyűjtött adatok alapján meghatározható legyen az adott személy utazása, és a releváns információkat továbbítsák azon tagállamoknak, amelyeknek a fertőzött utassal esetlegesen kapcsolatba került személyek vonatkozásában kontaktkövető eljárásokat kell lefolytatniuk.

| (4) | Egyes tagállamok népegészségügyi hatóságai már kicserélték egymás között a nemzeti PLF-eken keresztül gyűjtött személyes adatokat a fertőzöttekkel érintkezett személyek felkutatása céljából a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben. Erre az információcserére jelenleg elősorban az EWRS keretében biztosított műszaki infrastruktúrán keresztül került sor. |
| --- | --- |

(4)

Egyes tagállamok népegészségügyi hatóságai már kicserélték egymás között a nemzeti PLF-eken keresztül gyűjtött személyes adatokat a fertőzöttekkel érintkezett személyek felkutatása céljából a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben. Erre az információcserére jelenleg elősorban az EWRS keretében biztosított műszaki infrastruktúrán keresztül került sor.

| (5) | Az EWRS keretében jelenleg rendelkezésre álló műszaki infrastruktúra kialakítása még nem teszi lehetővé a PLF-ek szisztematikus és nagyléptékű alkalmazásából előállított nagy mennyiségű adat kezelését. Például nem fordít a különböző nemzeti formátumok között, és manuális bevitelt igényel, ami hátrányosan befolyásolja a kontaktkövetés időszerűségét és hatékonyságát. Ez különösen akkor fordul elő, amikor a kontaktkövetést olyan határokon át utazó személyek esetében kell elvégezni, akik előre kijelölt ülőhelyeken – például repülőgépen, bizonyos vonatokon, kompokon és üdülőhajókon – csoportosan utaztak, ahol mind a fertőzésnek kitett utasok száma, mind a fertőzött utasoknak való kitettség időtartama jelentős lehet. |
| --- | --- |

(5)

Az EWRS keretében jelenleg rendelkezésre álló műszaki infrastruktúra kialakítása még nem teszi lehetővé a PLF-ek szisztematikus és nagyléptékű alkalmazásából előállított nagy mennyiségű adat kezelését. Például nem fordít a különböző nemzeti formátumok között, és manuális bevitelt igényel, ami hátrányosan befolyásolja a kontaktkövetés időszerűségét és hatékonyságát. Ez különösen akkor fordul elő, amikor a kontaktkövetést olyan határokon át utazó személyek esetében kell elvégezni, akik előre kijelölt ülőhelyeken – például repülőgépen, bizonyos vonatokon, kompokon és üdülőhajókon – csoportosan utaztak, ahol mind a fertőzésnek kitett utasok száma, mind a fertőzött utasoknak való kitettség időtartama jelentős lehet.

| (6) | Ezért létre kell hozni egy „PLF megosztási platform” elnevezésű műszaki infrastruktúrát, amely által megvalósulhat az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok közötti biztonságos, időben történő és hatékony adatcsere azáltal, hogy lehetővé válik a meglévő nemzeti digitális PLF-rendszerekből származó információknak a többi EWRS terén illetékes tagállami hatóság számára interoperábilis és automatikus módon történő továbbítása. Ennek az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (EASA) által már kifejlesztett csereplatformra kell épülnie, amelynek keretében az EASA nem játszik szerepet a személyes adatok PLF megosztási platformon keresztül történő feldolgozásában az e végrehajtási határozatban foglaltak szerint. A PLF megosztási platformnak az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (3) bekezdése értelmében lehetővé kell tennie a kontaktkövetéshez szükséges korlátozott epidemiológiai adatok cseréjét is. A határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek nyomon követésére, korai előrejelzésére és az ellenük való küzdelemre szolgáló meglévő struktúrákkal és mechanizmusokkal való átfedések vagy ellentmondások elkerülése érdekében a PLF megosztási platformot az EWRS keretében a rendszeren belül meglévő szelektív üzenetküldő funkció kiegészítéseként kell kialakítani. |
| --- | --- |

(6)

Ezért létre kell hozni egy „PLF megosztási platform” elnevezésű műszaki infrastruktúrát, amely által megvalósulhat az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok közötti biztonságos, időben történő és hatékony adatcsere azáltal, hogy lehetővé válik a meglévő nemzeti digitális PLF-rendszerekből származó információknak a többi EWRS terén illetékes tagállami hatóság számára interoperábilis és automatikus módon történő továbbítása. Ennek az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (EASA) által már kifejlesztett csereplatformra kell épülnie, amelynek keretében az EASA nem játszik szerepet a személyes adatok PLF megosztási platformon keresztül történő feldolgozásában az e végrehajtási határozatban foglaltak szerint. A PLF megosztási platformnak az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (3) bekezdése értelmében lehetővé kell tennie a kontaktkövetéshez szükséges korlátozott epidemiológiai adatok cseréjét is. A határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek nyomon követésére, korai előrejelzésére és az ellenük való küzdelemre szolgáló meglévő struktúrákkal és mechanizmusokkal való átfedések vagy ellentmondások elkerülése érdekében a PLF megosztási platformot az EWRS keretében a rendszeren belül meglévő szelektív üzenetküldő funkció kiegészítéseként kell kialakítani.

| (7) | A PLF megosztási platformot az ECDC-nek kell működtetnie a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 8. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(7)

A PLF megosztási platformot az ECDC-nek kell működtetnie a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 8. cikkével összhangban.

| (8) | A PLF megosztási platform nem tárolhatja a PLF-adatokat és a kicserélendő járványügyi adatokat. |
| --- | --- |

(8)

A PLF megosztási platform nem tárolhatja a PLF-adatokat és a kicserélendő járványügyi adatokat.

| (9) | Ha egy tagállam nem rendelkezik nemzeti szinten kifejlesztett digitális PLF-rendszerrel, használhatja a közös európai uniós digitális utaslokalizáló űrlaprendszert (a továbbiakban: EUdPLF), amelynek kidolgozására a Bizottság az EU Healthy Gateways elnevezésű együttes fellépését bízta meg (801493. sz. támogatás) (4). Az EUdPLF célja, hogy egyedüli kapcsolattartó pontot és adatbázist hozzon létre a PLF-ek gyűjtésére. A jövőben az EUdPLF-et kizárólag abból a célból kell összekapcsolni a PLF megosztási platformmal, hogy lehetővé tegye egyrészt a tagállamok között a saját nemzeti digitális PLF-rendszereikkel történő adatcserét, másrészt pedig az EUdPLF-et használó tagállamok közötti adatcserét. Ez a határozat nem terjed ki az EUdPLF létrehozására, és nem szabályozza a személyes adatok vele kapcsolatos kezelését sem. |
| --- | --- |

(9)

Ha egy tagállam nem rendelkezik nemzeti szinten kifejlesztett digitális PLF-rendszerrel, használhatja a közös európai uniós digitális utaslokalizáló űrlaprendszert (a továbbiakban: EUdPLF), amelynek kidolgozására a Bizottság az EU Healthy Gateways elnevezésű együttes fellépését bízta meg (801493. sz. támogatás) (4). Az EUdPLF célja, hogy egyedüli kapcsolattartó pontot és adatbázist hozzon létre a PLF-ek gyűjtésére. A jövőben az EUdPLF-et kizárólag abból a célból kell összekapcsolni a PLF megosztási platformmal, hogy lehetővé tegye egyrészt a tagállamok között a saját nemzeti digitális PLF-rendszereikkel történő adatcserét, másrészt pedig az EUdPLF-et használó tagállamok közötti adatcserét. Ez a határozat nem terjed ki az EUdPLF létrehozására, és nem szabályozza a személyes adatok vele kapcsolatos kezelését sem.

| (10) | Ez a határozat nem szabályozza a nemzeti PLF-ek létrehozását, amelyekről a tagállamoknak kell dönteniük. A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy a területükre érkező összes utastól vagy csak olyan utasoktól kérnek-e PLF-eket, akiknek végső célállomásuk az adott tagállam. A PLF-adatokon alapuló hatékony, határokon átnyúló kontaktkövetés megköveteli, hogy a tagállamok nemzeti PLF-eiken keresztül összegyűjtsék a PLF-adatok közös minimumkészletét. Ezért meg kell határozni ezeket a PLF-minimumadatokat. Ezenkívül a megoldás költséghatékonysága, fenntarthatósága és fokozott biztonsága érdekében a tagállamoknak fontolóra kell venniük egy közös megközelítés elfogadását a tekintetben, hogy minden utastól gyűjtsenek-e PLF-eket, beleértve a tranzitutasokat is, vagy csak azon utasoktól, akiknek végső célállomása a tagállam. |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat nem szabályozza a nemzeti PLF-ek létrehozását, amelyekről a tagállamoknak kell dönteniük. A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy a területükre érkező összes utastól vagy csak olyan utasoktól kérnek-e PLF-eket, akiknek végső célállomásuk az adott tagállam. A PLF-adatokon alapuló hatékony, határokon átnyúló kontaktkövetés megköveteli, hogy a tagállamok nemzeti PLF-eiken keresztül összegyűjtsék a PLF-adatok közös minimumkészletét. Ezért meg kell határozni ezeket a PLF-minimumadatokat. Ezenkívül a megoldás költséghatékonysága, fenntarthatósága és fokozott biztonsága érdekében a tagállamoknak fontolóra kell venniük egy közös megközelítés elfogadását a tekintetben, hogy minden utastól gyűjtsenek-e PLF-eket, beleértve a tranzitutasokat is, vagy csak azon utasoktól, akiknek végső célállomása a tagállam.

| (11) | A PLF megosztási platform használatának önkéntesnek kell lennie, és a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ideiglenesen az EWRS-ben jelenleg meglévő műszaki infrastruktúra keretében küldjenek riasztásokat, feltéve, hogy az nem veszélyezteti a kontaktkövetés célját. |
| --- | --- |

(11)

A PLF megosztási platform használatának önkéntesnek kell lennie, és a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ideiglenesen az EWRS-ben jelenleg meglévő műszaki infrastruktúra keretében küldjenek riasztásokat, feltéve, hogy az nem veszélyezteti a kontaktkövetés célját.

| (12) | Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok – a személyesadat-feldolgozás minimalizálásának elvével összhangban – csak a PLF-eken keresztül gyűjtött, jól meghatározott adatkészleteket és a kontaktkövetéshez szükséges egyéb korlátozott epidemiológiai adatokat cserélhetik. Amennyiben a fertőzött utasra vonatkozó riasztást kiadó tagállam a rendelkezésére álló PLF-adatok alapján azonosítani tudja az összes érintett tagállamot, az adatokat csak e tagállamok EWRS terén illetékes tagállami hatóságainak továbbíthatja. Ez az eset áll fenn például akkor, ha a fertőzött utast azonosító tagállam a területére az indulási helyről közvetlen összeköttetéssel érkező valamennyi utas, köztük a tranzitutasok tekintetében gyűjt PLF-eket. |
| --- | --- |

(12)

Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok – a személyesadat-feldolgozás minimalizálásának elvével összhangban – csak a PLF-eken keresztül gyűjtött, jól meghatározott adatkészleteket és a kontaktkövetéshez szükséges egyéb korlátozott epidemiológiai adatokat cserélhetik. Amennyiben a fertőzött utasra vonatkozó riasztást kiadó tagállam a rendelkezésére álló PLF-adatok alapján azonosítani tudja az összes érintett tagállamot, az adatokat csak e tagállamok EWRS terén illetékes tagállami hatóságainak továbbíthatja. Ez az eset áll fenn például akkor, ha a fertőzött utast azonosító tagállam a területére az indulási helyről közvetlen összeköttetéssel érkező valamennyi utas, köztük a tranzitutasok tekintetében gyűjt PLF-eket.

| (13) | Amennyiben egy utasnál egy tagállamban SARS-CoV-2-vírusfertőzést észlelnek, az adott tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságai számára lehetővé kell tenni, hogy az indulás helye szerinti tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságaival megosszák a PLF-ekből származó korlátozott adatkészletet – amelyet szigorúan a fertőzésnek kitett személyeknek az indulás helye szerinti tagállamban, és amennyiben az eltér az indulás helye szerinti tagállamtól, a lakóhely szerinti tagállamban történő kontaktkövetéséhez szükséges információkra kell korlátozni –, nevezetesen a fertőzött utas személyazonosító és kapcsolattartási adatait. |
| --- | --- |

(13)

Amennyiben egy utasnál egy tagállamban SARS-CoV-2-vírusfertőzést észlelnek, az adott tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságai számára lehetővé kell tenni, hogy az indulás helye szerinti tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságaival megosszák a PLF-ekből származó korlátozott adatkészletet – amelyet szigorúan a fertőzésnek kitett személyeknek az indulás helye szerinti tagállamban, és amennyiben az eltér az indulás helye szerinti tagállamtól, a lakóhely szerinti tagállamban történő kontaktkövetéséhez szükséges információkra kell korlátozni –, nevezetesen a fertőzött utas személyazonosító és kapcsolattartási adatait.

| (14) | Ezen túlmenően, amennyiben egy utast egy tagállamban SARS-CoV-2 vírussal fertőzöttként azonosítanak, az adott tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságai számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozott adatokat megosszanak valamennyi tagállam illetékes hatóságaival, vagy az érintett tagállamok illetékes hatóságaival, amennyiben rendelkeznek olyan információkkal, amelyek lehetővé teszik számukra az ilyen tagállamok azonosítását. Az adatoknak az indulási helyre, az érkezési helyre, az indulás időpontjára, a közlekedés típusára (pl. repülőgép, vonat, autóbusz, komp, hajó), a szállítási szolgáltatás azonosító számára – azaz a járatszámra, a vonatszámra, a távolsági autóbusz rendszámára, a komp vagy hajó nevére, a fertőzött utas ülés- vagy kabinszámára – és az indulás időpontjára kell korlátozódniuk abban az esetben, ha a fenti adatok nem elegendőek a közlekedés azonosításához. Ez lehetővé teszi a fogadó EWRS terén illetékes tagállami hatóságok számára annak megállapítását, hogy a fertőzésnek kitett utasok megérkeztek-e a területükre, és ha igen, elvégezzék a kontaktkövetésüket. |
| --- | --- |

(14)

Ezen túlmenően, amennyiben egy utast egy tagállamban SARS-CoV-2 vírussal fertőzöttként azonosítanak, az adott tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságai számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozott adatokat megosszanak valamennyi tagállam illetékes hatóságaival, vagy az érintett tagállamok illetékes hatóságaival, amennyiben rendelkeznek olyan információkkal, amelyek lehetővé teszik számukra az ilyen tagállamok azonosítását. Az adatoknak az indulási helyre, az érkezési helyre, az indulás időpontjára, a közlekedés típusára (pl. repülőgép, vonat, autóbusz, komp, hajó), a szállítási szolgáltatás azonosító számára – azaz a járatszámra, a vonatszámra, a távolsági autóbusz rendszámára, a komp vagy hajó nevére, a fertőzött utas ülés- vagy kabinszámára – és az indulás időpontjára kell korlátozódniuk abban az esetben, ha a fenti adatok nem elegendőek a közlekedés azonosításához. Ez lehetővé teszi a fogadó EWRS terén illetékes tagállami hatóságok számára annak megállapítását, hogy a fertőzésnek kitett utasok megérkeztek-e a területükre, és ha igen, elvégezzék a kontaktkövetésüket.

| (15) | Az EWRS terén illetékes más tagállami hatóságokkal a PLF megosztási platformon keresztül történő adatcsere során az érintett EWRS terén illetékes tagállami hatóság számára lehetővé kell tenni, hogy a kontaktkövetéshez szükséges mértékű – azaz az elvégzett Covid19-teszt típusára, a SARS-CoV-2-vírusvariánsra, a mintavétel dátumára és a tünetek megjelenésének dátumára korlátozódó – járványügyi információkat szolgáltasson. |
| --- | --- |

(15)

Az EWRS terén illetékes más tagállami hatóságokkal a PLF megosztási platformon keresztül történő adatcsere során az érintett EWRS terén illetékes tagállami hatóság számára lehetővé kell tenni, hogy a kontaktkövetéshez szükséges mértékű – azaz az elvégzett Covid19-teszt típusára, a SARS-CoV-2-vírusvariánsra, a mintavétel dátumára és a tünetek megjelenésének dátumára korlátozódó – járványügyi információkat szolgáltasson.

| (16) | A fertőzött utasok PLF megosztási platformon keresztül kicserélt személyes adatait az EWRS terén illetékes tagállami hatóságoknak az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban kell feldolgozniuk. A személyes adatok kontaktkövetés céljából – a PLF-megosztási platform üzemeltetőjeként az ECDC, és további adatfeldolgozóként a Bizottság felelőssége mellett – történő kezelésének meg kell felelnie az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6). |
| --- | --- |

(16)

A fertőzött utasok PLF megosztási platformon keresztül kicserélt személyes adatait az EWRS terén illetékes tagállami hatóságoknak az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban kell feldolgozniuk. A személyes adatok kontaktkövetés céljából – a PLF-megosztási platform üzemeltetőjeként az ECDC, és további adatfeldolgozóként a Bizottság felelőssége mellett – történő kezelésének meg kell felelnie az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6).

| (17) | Az (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjával és 9. cikke (2) bekezdésének i) pontjával összhangban az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (1) bekezdése és (3) bekezdésének i) pontja határozza meg a fertőzött utasok személyes adatai – többek között egészségügyi adatai – EWRS terén illetékes tagállami hatóságok közötti, kontaktkövetés céljából történő cseréjének jogalapját. E határozatnak megfelelő és konkrét intézkedéseket kell megállapítania az érintettek jogainak és szabadságainak védelme érdekében. Ezeknek magukban kell foglalniuk a kicserélendő szükséges adatkészletek meghatározására és az azon EWRS terén illetékes tagállami hatóságokra vonatkozó intézkedéseket, amelyekkel az adatokat a különböző esetekben meg kell osztani, a megfelelő biztonsági intézkedéseket, beleértve a titkosítást is, valamint az adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok között az Európai Unión belüli PLF megosztási platformon keresztül történő feldolgozására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjával és 9. cikke (2) bekezdésének i) pontjával összhangban az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (1) bekezdése és (3) bekezdésének i) pontja határozza meg a fertőzött utasok személyes adatai – többek között egészségügyi adatai – EWRS terén illetékes tagállami hatóságok közötti, kontaktkövetés céljából történő cseréjének jogalapját. E határozatnak megfelelő és konkrét intézkedéseket kell megállapítania az érintettek jogainak és szabadságainak védelme érdekében. Ezeknek magukban kell foglalniuk a kicserélendő szükséges adatkészletek meghatározására és az azon EWRS terén illetékes tagállami hatóságokra vonatkozó intézkedéseket, amelyekkel az adatokat a különböző esetekben meg kell osztani, a megfelelő biztonsági intézkedéseket, beleértve a titkosítást is, valamint az adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok között az Európai Unión belüli PLF megosztási platformon keresztül történő feldolgozására vonatkozó szabályokat.

| (18) | A PLF megosztási platformban részt vevő EWRS terén illetékes tagállami hatóságok közösen határozzák meg a személyes adatok PLF megosztási platformon történő feldolgozásának célját és eszközeit, és ezért közös adatkezelők. Az (EU) 2016/679 rendelet 26. cikke arra kötelezi a közös adatkezelőket, hogy átlátható módon határozzák meg az említett rendelet szerinti kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos felelősségüket. Rendelkezik továbbá arról a lehetőségről is, hogy e felelősségi köröket az adatkezelőkre alkalmazandó uniós vagy tagállami jog határozza meg. E határozatnak ezért meg kell határoznia a közös adatkezelők szerepét és felelősségi körét. |
| --- | --- |

(18)

A PLF megosztási platformban részt vevő EWRS terén illetékes tagállami hatóságok közösen határozzák meg a személyes adatok PLF megosztási platformon történő feldolgozásának célját és eszközeit, és ezért közös adatkezelők. Az (EU) 2016/679 rendelet 26. cikke arra kötelezi a közös adatkezelőket, hogy átlátható módon határozzák meg az említett rendelet szerinti kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos felelősségüket. Rendelkezik továbbá arról a lehetőségről is, hogy e felelősségi köröket az adatkezelőkre alkalmazandó uniós vagy tagállami jog határozza meg. E határozatnak ezért meg kell határoznia a közös adatkezelők szerepét és felelősségi körét.

| (19) | Az ECDC a PLF megosztási platform technikai és szervezési megoldásainak szolgáltatójaként a PLF megosztási platformban közös adatkezelőként részt vevő tagállamok nevében kezeli a PLF-adatokat és a járványügyi adatokat, ezért az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 12. pontja értelmében vett adatfeldolgozónak minősül. Az (EU) 2016/679 rendelet 28. cikke és az (EU) 2018/1725 rendelet 29. cikke értelmében az adatfeldolgozó által végzett adatkezelést az uniós jog vagy tagállami jog alapján létrejött olyan szerződésnek vagy más jogi aktusnak kell szabályoznia, amely köti az adatfeldolgozót az adatkezelővel szemben, és amely meghatározza az adatkezelést. Ezért szabályokat kell megállapítani az ECDC mint adatfeldolgozó által végzett adatkezelésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

Az ECDC a PLF megosztási platform technikai és szervezési megoldásainak szolgáltatójaként a PLF megosztási platformban közös adatkezelőként részt vevő tagállamok nevében kezeli a PLF-adatokat és a járványügyi adatokat, ezért az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének 12. pontja értelmében vett adatfeldolgozónak minősül. Az (EU) 2016/679 rendelet 28. cikke és az (EU) 2018/1725 rendelet 29. cikke értelmében az adatfeldolgozó által végzett adatkezelést az uniós jog vagy tagállami jog alapján létrejött olyan szerződésnek vagy más jogi aktusnak kell szabályoznia, amely köti az adatfeldolgozót az adatkezelővel szemben, és amely meghatározza az adatkezelést. Ezért szabályokat kell megállapítani az ECDC mint adatfeldolgozó által végzett adatkezelésre vonatkozóan.

| (20) | A 851/2004/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az ECDC, a Bizottság és a tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy tevékenységeik között tényleges összhang valósuljon meg. Ennek megfelelően szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokat kell kötni a Bizottság és az ECDC között a PLF megosztási platform technikai fejlesztése és működtetése során való együttműködés érdekében. Meg kell határozni a felek közötti (szervezeti, pénzügyi és technológiai) felelősségmegosztást a PLF megosztási platform megvalósításának elősegítése érdekében, valamint az annak üzemeltetésével, karbantartásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos technikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

(20)

A 851/2004/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az ECDC, a Bizottság és a tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy tevékenységeik között tényleges összhang valósuljon meg. Ennek megfelelően szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokat kell kötni a Bizottság és az ECDC között a PLF megosztási platform technikai fejlesztése és működtetése során való együttműködés érdekében. Meg kell határozni a felek közötti (szervezeti, pénzügyi és technológiai) felelősségmegosztást a PLF megosztási platform megvalósításának elősegítése érdekében, valamint az annak üzemeltetésével, karbantartásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos technikai intézkedéseket.

| (21) | Az (EU) 2017/253 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2017/253 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (22) | A PLF megosztási platformot 2021-ben a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz finanszírozza, amelyet azért hoztak létre, hogy a szükségletek európai szintű stratégiai és összehangolt kezelése, valamint az európai közlekedéspolitikát, közlekedésbiztonságot és az utasjogokat támogató tevékenységek, ideértve a kommunikációs tevékenységek révén segítse a tagállamokat a koronavírus-világjárványra való reagálásban. A platformot 2022-ben a Digitális Európa program fogja finanszírozni. |
| --- | --- |

(22)

A PLF megosztási platformot 2021-ben a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz finanszírozza, amelyet azért hoztak létre, hogy a szükségletek európai szintű stratégiai és összehangolt kezelése, valamint az európai közlekedéspolitikát, közlekedésbiztonságot és az utasjogokat támogató tevékenységek, ideértve a kommunikációs tevékenységek révén segítse a tagállamokat a koronavírus-világjárványra való reagálásban. A platformot 2022-ben a Digitális Európa program fogja finanszírozni.

| (23) | Figyelembe véve a PLF megosztási platform működése megkezdésének tervezett időpontját, ezt a határozatot 2021. június 1-jétől kell alkalmazni. Az adatcserét meg kell szüntetni 12 hónap elteltével, vagy azt követően, hogy az Egészségügyi Világszervezet főigazgatója a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokkal összhangban bejelenti, hogy a SARS-CoV-2 által okozott nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet megszűnt, amennyiben e bejelentést korábban teszi meg. |
| --- | --- |

(23)

Figyelembe véve a PLF megosztási platform működése megkezdésének tervezett időpontját, ezt a határozatot 2021. június 1-jétől kell alkalmazni. Az adatcserét meg kell szüntetni 12 hónap elteltével, vagy azt követően, hogy az Egészségügyi Világszervezet főigazgatója a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokkal összhangban bejelenti, hogy a SARS-CoV-2 által okozott nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet megszűnt, amennyiben e bejelentést korábban teszi meg.

| (24) | E PLF megosztási platform működésének a Covid19-világjárvány megfékezésére kell korlátozódnia. Azonban a jövőben módosító végrehajtási határozat révén ki lehetne terjeszteni olyan járványokra, amelyek az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokkal és 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban a PLF-adatoknak a tagállamok általi, kontaktkövetés céljából történő cseréjét tehetik szükségessé. |
| --- | --- |

(24)

E PLF megosztási platform működésének a Covid19-világjárvány megfékezésére kell korlátozódnia. Azonban a jövőben módosító végrehajtási határozat révén ki lehetne terjeszteni olyan járványokra, amelyek az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokkal és 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban a PLF-adatoknak a tagállamok általi, kontaktkövetés céljából történő cseréjét tehetik szükségessé.

| (25) | Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak; a biztos 2021. május 6-án nyilvánított véleményt. |
| --- | --- |

(25)

Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak; a biztos 2021. május 6-án nyilvánított véleményt.

| (26) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1082/2013/EU határozat 18. cikke szerint létrehozott, a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(26)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1082/2013/EU határozat 18. cikke szerint létrehozott, a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2017/253 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:

  „1a. cikk
  Fogalommeghatározások
  E határozat alkalmazásában:






  a) | »utaslokalizáló űrlap« (»PLF«): a népegészségügyi hatóságok kérésére kitöltött formanyomtatvány, amely összegyűjti legalább az I. mellékletben meghatározott utasadatokat, és amely segítséget nyújt e hatóságoknak a népegészségügyi események kezelésében azáltal, hogy lehetővé teszi számukra a határokat átlépő, esetlegesen SARS-CoV-2 vírussal fertőzött személlyel érintkezett utasok nyomon követését; |
| --- | --- | --- |

1.

A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:

„1a. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)

»utaslokalizáló űrlap« (»PLF«): a népegészségügyi hatóságok kérésére kitöltött formanyomtatvány, amely összegyűjti legalább az I. mellékletben meghatározott utasadatokat, és amely segítséget nyújt e hatóságoknak a népegészségügyi események kezelésében azáltal, hogy lehetővé teszi számukra a határokat átlépő, esetlegesen SARS-CoV-2 vírussal fertőzött személlyel érintkezett utasok nyomon követését;

| b) | »utaslokalizáló űrlap adatai« (»PLF-adatok«) a PLF-en keresztül gyűjtött személyes adatok; |
| --- | --- |

b)

»utaslokalizáló űrlap adatai« (»PLF-adatok«) a PLF-en keresztül gyűjtött személyes adatok;

| c) | »digitális belépési pont«: olyan egységes digitális helyszín, amelyben a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer (EWRS) terén illetékes hatóságok biztonságosan összekapcsolhatják nemzeti digitális PLF-rendszereiket a PLF megosztási platformmal; |
| --- | --- |

c)

»digitális belépési pont«: olyan egységes digitális helyszín, amelyben a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer (EWRS) terén illetékes hatóságok biztonságosan összekapcsolhatják nemzeti digitális PLF-rendszereiket a PLF megosztási platformmal;

| d) | »utazás«: egy személy határon át történő utazása közforgalmú közlekedésben, előre kijelölt ülésekkel, tekintettel a személy kezdeti indulási és végső érkezési helyére, egy vagy több szakaszban. |
| --- | --- |

d)

»utazás«: egy személy határon át történő utazása közforgalmú közlekedésben, előre kijelölt ülésekkel, tekintettel a személy kezdeti indulási és végső érkezési helyére, egy vagy több szakaszban.

| e) | »szakasz«: egy utas határon át történő egyszeri utazása, csatlakozó járatra, vonatra, hajóra vagy járműre való átszállás nélkül; |
| --- | --- |

e)

»szakasz«: egy utas határon át történő egyszeri utazása, csatlakozó járatra, vonatra, hajóra vagy járműre való átszállás nélkül;

| f) | »fertőzött utas«: olyan utas, aki esetében teljesül a SARS-CoV-2-fertőzés laboratóriumi kritériuma; |
| --- | --- |

f)

»fertőzött utas«: olyan utas, aki esetében teljesül a SARS-CoV-2-fertőzés laboratóriumi kritériuma;

| g) | »fertőzésnek kitett személy«: olyan utas vagy más személy, aki szoros érintkezésbe került a fertőzött utassal; |
| --- | --- |

g)

»fertőzésnek kitett személy«: olyan utas vagy más személy, aki szoros érintkezésbe került a fertőzött utassal;

| h) | »riasztás«: az 1082/2013/EU határozat 9. cikke szerint a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszeren (EWRS) keresztül tett bejelentés.” |
| --- | --- |

h)

»riasztás«: az 1082/2013/EU határozat 9. cikke szerint a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszeren (EWRS) keresztül tett bejelentés.”

| 2. | A rendelet szövege a következő 2a., 2b. és 2c. cikkel egészül ki:

  „2a. cikk
  A PLF-adatok megosztására szolgáló platform

  (1)   A fertőzött utasok PLF-adatainak az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok általi, kizárólag a SARS-CoV-2-fertőzésnek kitett személyek kontaktkövetése céljából történő biztonságos cseréjére szolgáló platformot (a továbbiakban: PLF megosztási platform) hoznak létre az EWRS keretében, az adott rendszeren belül meglévő szelektív üzenetküldő funkció kiegészítéseként.
  A PLF megosztási platform digitális belépési pontot biztosít az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok számára a nemzeti digitális PLF-rendszereik biztonságos összekapcsolásához vagy a közös európai uniós digitális utaslokalizáló űrlap rendszerén (EUdPLF) keresztül történő kapcsolódáshoz annak érdekében, hogy lehetővé váljon a PLF-eken keresztül gyűjtött adatok cseréje.
  Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy a 2b. cikk (5) bekezdésével összhangban a PLF megosztási platformot kiegészítő adatok, azaz epidemiológiai adatok cseréjére használják, kizárólag a SARS-CoV-2-fertőzésnek kitett személyek kontaktkövetése céljából.


  (2)   A PLF megosztási platformot az ECDC működteti.


  (3)   A PLF-adatok gyűjtésével összefüggésben azonosított, határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek bejelentésére vonatkozó, a 2. cikk szerinti kötelezettségeik teljesítése érdekében azon tagállamok EWRS terén illetékes tagállami hatóságai, amelyek előírják a PLF kitöltését, a PLF megosztási platformon keresztül kicserélik a 2b. cikkben részletezett PLF-adatokat.


  (4)   Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok a PLF-adatok gyűjtésével összefüggésben azonosított, határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek bejelentésére vonatkozó, az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (1) és (3) bekezdése szerinti kötelezettségeiket ideiglenesen továbbra is teljesíthetik az e határozat 1. cikkének (2) bekezdésében említett egyéb meglévő kommunikációs csatornákon keresztül, feltéve, hogy ez a választás nem veszélyezteti a kontaktkövetés célját.


  (5)   A PLF megosztási platform nem tárolhatja a PLF-adatokat és a kiegészítő járványügyi adatokat. Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok kizárólag a SARS-CoV-2-kontaktkövetés céljából kaphatják meg a más illetékes EWRS terén illetékes tagállami hatóságok által számukra továbbított adatokat. Az ECDC csak a PLF megosztási platform megfelelő működésének biztosítása céljából férhet hozzá az adatokhoz.


  (6)   Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok a PLF megosztási platformon keresztül kapott PLF-adatokat és járványügyi adatokat a nemzeti SARS-CoV-2-kontaktkövetési tevékenységeik keretében alkalmazandó megőrzési időszaknál hosszabb ideig nem őrizhetik meg.


  (7)   A Bizottság együttműködik az ECDC-vel az e határozat alapján ráruházott feladatok teljesítésében, különösen a PLF megosztási platform telepítésével, végrehajtásával, működtetésével, karbantartásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos technikai és szervezési intézkedések tekintetében.


  (8)   A személyes adatoknak a PLF megosztási platformon kizárólag a SARS-CoV-2-kontaktkövetés céljából történő kezelését 2022. május 31-ig, vagy addig kell végezni, amíg az Egészségügyi Világszervezet főigazgatója a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokkal összhangban be nem jelenteti, hogy a SARS-CoV-2 által okozott nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet megszűnt, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb.



  2b. cikk
  Megosztandó adatok

  (1)   Riasztásnak a PLF megosztási platformon történő kiadásakor azon tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatósága, amelyben a fertőzött utast azonosították, a következő PLF-adatokat továbbítja a fertőzött utas kezdeti indulási helye szerinti tagállam, és amennyiben a tartózkodási hely eltér a kezdeti indulási helytől, a tartózkodási helye szerinti tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságainak:






  a) | keresztnév; |
| --- | --- | --- |

2.

A rendelet szövege a következő 2a., 2b. és 2c. cikkel egészül ki:

„2a. cikk

A PLF-adatok megosztására szolgáló platform

(1)   A fertőzött utasok PLF-adatainak az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok általi, kizárólag a SARS-CoV-2-fertőzésnek kitett személyek kontaktkövetése céljából történő biztonságos cseréjére szolgáló platformot (a továbbiakban: PLF megosztási platform) hoznak létre az EWRS keretében, az adott rendszeren belül meglévő szelektív üzenetküldő funkció kiegészítéseként.

A PLF megosztási platform digitális belépési pontot biztosít az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok számára a nemzeti digitális PLF-rendszereik biztonságos összekapcsolásához vagy a közös európai uniós digitális utaslokalizáló űrlap rendszerén (EUdPLF) keresztül történő kapcsolódáshoz annak érdekében, hogy lehetővé váljon a PLF-eken keresztül gyűjtött adatok cseréje.

Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy a 2b. cikk (5) bekezdésével összhangban a PLF megosztási platformot kiegészítő adatok, azaz epidemiológiai adatok cseréjére használják, kizárólag a SARS-CoV-2-fertőzésnek kitett személyek kontaktkövetése céljából.

(2)   A PLF megosztási platformot az ECDC működteti.

(3)   A PLF-adatok gyűjtésével összefüggésben azonosított, határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek bejelentésére vonatkozó, a 2. cikk szerinti kötelezettségeik teljesítése érdekében azon tagállamok EWRS terén illetékes tagállami hatóságai, amelyek előírják a PLF kitöltését, a PLF megosztási platformon keresztül kicserélik a 2b. cikkben részletezett PLF-adatokat.

(4)   Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok a PLF-adatok gyűjtésével összefüggésben azonosított, határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek bejelentésére vonatkozó, az 1082/2013/EU határozat 9. cikkének (1) és (3) bekezdése szerinti kötelezettségeiket ideiglenesen továbbra is teljesíthetik az e határozat 1. cikkének (2) bekezdésében említett egyéb meglévő kommunikációs csatornákon keresztül, feltéve, hogy ez a választás nem veszélyezteti a kontaktkövetés célját.

(5)   A PLF megosztási platform nem tárolhatja a PLF-adatokat és a kiegészítő járványügyi adatokat. Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok kizárólag a SARS-CoV-2-kontaktkövetés céljából kaphatják meg a más illetékes EWRS terén illetékes tagállami hatóságok által számukra továbbított adatokat. Az ECDC csak a PLF megosztási platform megfelelő működésének biztosítása céljából férhet hozzá az adatokhoz.

(6)   Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok a PLF megosztási platformon keresztül kapott PLF-adatokat és járványügyi adatokat a nemzeti SARS-CoV-2-kontaktkövetési tevékenységeik keretében alkalmazandó megőrzési időszaknál hosszabb ideig nem őrizhetik meg.

(7)   A Bizottság együttműködik az ECDC-vel az e határozat alapján ráruházott feladatok teljesítésében, különösen a PLF megosztási platform telepítésével, végrehajtásával, működtetésével, karbantartásával és továbbfejlesztésével kapcsolatos technikai és szervezési intézkedések tekintetében.

(8)   A személyes adatoknak a PLF megosztási platformon kizárólag a SARS-CoV-2-kontaktkövetés céljából történő kezelését 2022. május 31-ig, vagy addig kell végezni, amíg az Egészségügyi Világszervezet főigazgatója a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokkal összhangban be nem jelenteti, hogy a SARS-CoV-2 által okozott nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet megszűnt, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb.

2b. cikk

Megosztandó adatok

(1)   Riasztásnak a PLF megosztási platformon történő kiadásakor azon tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatósága, amelyben a fertőzött utast azonosították, a következő PLF-adatokat továbbítja a fertőzött utas kezdeti indulási helye szerinti tagállam, és amennyiben a tartózkodási hely eltér a kezdeti indulási helytől, a tartózkodási helye szerinti tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságainak:

a)

keresztnév;

| b) | családi név; |
| --- | --- |

b)

családi név;

| c) | születési idő; |
| --- | --- |

c)

születési idő;

| d) | telefonszám (vezetékes és/vagy mobiltelefon); |
| --- | --- |

d)

telefonszám (vezetékes és/vagy mobiltelefon);

| e) | e-mail-cím; |
| --- | --- |

e)

e-mail-cím;

| f) | lakóhely címe. |
| --- | --- |

f)

lakóhely címe.

(2)   A fertőzött utas kezdeti indulási helye szerinti tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságai továbbíthatják a kapott PLF-adatokat a PLF-ben kezdeti indulási tagállamként bejelentett tagállamtól eltérő indulási tagállamnak, amennyiben olyan kiegészítő információval rendelkeznek, amely arra mutat, hogy annak a tagállamnak kellene kontaktkövetést végeznie.

(3)   Ha a PLF megosztási platformon riasztást adnak ki, azon tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságai, amelyben a fertőzött utast azonosították, továbbítják a következő, az érintett utas utazásának egyes szakaszaira vonatkozó PLF-adatokat az összes tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságainak:

| a) | minden érintett közlekedés indulási helye; |
| --- | --- |

a)

minden érintett közlekedés indulási helye;

| b) | minden érintett közlekedés érkezési helye; |
| --- | --- |

b)

minden érintett közlekedés érkezési helye;

| c) | minden érintett közlekedés indulási dátuma; |
| --- | --- |

c)

minden érintett közlekedés indulási dátuma;

| d) | az érintett közlekedés típusa (pl. repülőgép, vonat, autóbusz, komp vagy hajó); |
| --- | --- |

d)

az érintett közlekedés típusa (pl. repülőgép, vonat, autóbusz, komp vagy hajó);

| e) | minden érintett közlekedési eszköz azonosító száma (pl. járatszám, vonatszám, távolsági autóbusz rendszáma, komp vagy hajó neve); |
| --- | --- |

e)

minden érintett közlekedési eszköz azonosító száma (pl. járatszám, vonatszám, távolsági autóbusz rendszáma, komp vagy hajó neve);

| f) | ülés/kabin száma minden érintett közlekedési eszközön; |
| --- | --- |

f)

ülés/kabin száma minden érintett közlekedési eszközön;

| g) | szükség esetén az érintett közlekedés indulási időpontja. |
| --- | --- |

g)

szükség esetén az érintett közlekedés indulási időpontja.

(4)   Amennyiben a riasztást kiadó tagállam EWRS terén illetékes tagállami hatóságai a rendelkezésükre álló információk alapján azonosítani tudják az érintett tagállamokat, a (3) bekezdésben felsorolt adatokat csak e tagállamok EWRS terén illetékes tagállami hatóságainak továbbítják.

(5)   Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságoknak képesnek kell lenniük a következő járványügyi adatok szolgáltatására, amennyiben ez szükséges a hatékony kontaktkövetéshez:

| a) | az elvégzett teszt típusa; |
| --- | --- |

a)

az elvégzett teszt típusa;

| b) | a SARS-CoV-2-vírusvariáns; |
| --- | --- |

b)

a SARS-CoV-2-vírusvariáns;

| c) | a mintavétel dátuma; |
| --- | --- |

c)

a mintavétel dátuma;

| d) | a tünetek megjelenésének dátuma. |
| --- | --- |

d)

a tünetek megjelenésének dátuma.

2c. cikk

Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok és az ECDC feladatai a PLF-adatok feldolgozásával kapcsolatban

(1)   A PLF-adatokat és a 2b. cikk (5) bekezdésében említett adatokat megosztó EWRS terén illetékes tagállami hatóságok az adatok címzett általi átvételéig közös adatkezelők ezen adatoknak a PLF megosztási platformon keresztül történő bevitele és továbbítása tekintetében. A közös adatkezelők felelősségi köreit a II. mellékletnek megfelelően kell kiosztani. Csatlakozása előtt minden, a PLF-adatok PLF megosztási platformon keresztül történő, határon átnyúló cseréjében részt venni kívánó tagállam értesíti az ECDC-t e szándékáról, és az adatkezelésért felelős kijelölt EWRS terén illetékes tagállami hatóságáról.

(2)   Az ECDC a PLF megosztási platformon keresztül kicserélt adatok feldolgozója. Biztosítja a PLF megosztási platformot, biztosítja a PLF megosztási platformon keresztül kicserélt adatok feldolgozásának, beleértve a továbbításnak a biztonságát, és eleget tesz az adatfeldolgozó III. mellékletben meghatározott kötelezettségeinek.

(3)   Az ECDC és a PLF megosztási platformhoz való hozzáférésre jogosult EWRS terén illetékes tagállami hatóságok rendszeresen tesztelik, elemzik és értékelik a PLF megosztási platformon keresztül megosztott személyes adatok kezelésének biztonságát garantáló technikai és szervezési intézkedések hatékonyságát.

(4)   Az ECDC további adatfeldolgozóként bevonja a Bizottságot, és biztosítja, hogy az e határozatban meghatározott adatvédelmi kötelezettségek a Bizottságra is alkalmazandók legyenek.”

| 3. | A 3. cikk (3) bekezdésében a „mellékletben” szövegrész helyébe a „IV. mellékletben” szöveg lép. |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk (3) bekezdésében a „mellékletben” szövegrész helyébe a „IV. mellékletben” szöveg lép.

| 4. | A mellékletben a „MELLÉKLET” cím helyébe a „IV. MELLÉKLET” cím lép. |
| --- | --- |

4.

A mellékletben a „MELLÉKLET” cím helyébe a „IV. MELLÉKLET” cím lép.

| 5. | Beillesztésre kerül az e határozat mellékletében foglalt I., II és III. melléklet. |
| --- | --- |

5.

Beillesztésre kerül az e határozat mellékletében foglalt I., II és III. melléklet.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a határozat 2021. június 1-jétől alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2021. május 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 293., 2013.11.5., 1. o.

1

(2)  
  HL L 337., 2020.10.14., 3. o.

2

(3)  Az Európai Parlamenti és a Tanács 851/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról (HL L 142., 2004.4.30., 1. o.).

3

(4)  A belépési pontokon (kikötők, repülőterek, szárazföldi átkelőhelyek) való felkészültséggel foglalkozó „HEALTHY GATEWAYS” együttes fellépés 28 európai országot fog össze az egészségügyre vonatkozó harmadik uniós cselekvési program (2014–2020) támogatásával.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

6

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A NEMZETI PLF-EN KERESZTÜL GYŰJTENDŐ PLF-ADATOK MINIMÁLIS KÉSZLETE

A PLF-nek legalább a következő PLF-adatokat kell tartalmaznia:

| 1. | keresztnév; |
| --- | --- |

1.

keresztnév;

| 2. | családi név; |
| --- | --- |

2.

családi név;

| 3. | születési idő; |
| --- | --- |

3.

születési idő;

| 4. | telefonszám (vezetékes és/vagy mobiltelefon); |
| --- | --- |

4.

telefonszám (vezetékes és/vagy mobiltelefon);

| 5. | e-mail-cím; |
| --- | --- |

5.

e-mail-cím;

| 6. | lakóhely; |
| --- | --- |

6.

lakóhely;

| 7. | a teljes utazás végső vagy utolsó célállomása az EU-ban; |
| --- | --- |

7.

a teljes utazás végső vagy utolsó célállomása az EU-ban;

| 8. | az utazás minden egyes szakaszára vonatkozóan a PLF-et kérő tagállamig az alábbi információkat:






  a) | indulási hely; |
| --- | --- | --- |

8.

az utazás minden egyes szakaszára vonatkozóan a PLF-et kérő tagállamig az alábbi információkat:

a)

indulási hely;

| b) | érkezési hely; |
| --- | --- |

b)

érkezési hely;

| c) | indulási dátum; |
| --- | --- |

c)

indulási dátum;

| d) | közlekedési eszköz(ök) típusa (pl. repülőgép, vonat, autóbusz, komp, hajó); |
| --- | --- |

d)

közlekedési eszköz(ök) típusa (pl. repülőgép, vonat, autóbusz, komp, hajó);

| e) | indulási időpont: |
| --- | --- |

e)

indulási időpont:

| f) | a közlekedési eszköz azonosító száma (pl. járatszám, vonatszám, távolsági autóbusz rendszáma, komp vagy hajó neve); |
| --- | --- |

f)

a közlekedési eszköz azonosító száma (pl. járatszám, vonatszám, távolsági autóbusz rendszáma, komp vagy hajó neve);

| g) | ülés- / kabinszám. |
| --- | --- |

g)

ülés- / kabinszám.

II. MELLÉKLET

A RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMOK FELADATAI A PLF MEGOSZTÁSI PLATFORM KÖZÖS ADATKEZELŐIKÉNT

1. SZAKASZ

A felelősségi körök megosztása

| 1. | Valamennyi EWRS terén illetékes tagállami hatóság biztosítja, hogy a PLF-adatok és a PLF megosztási platformon keresztül kicserélt kiegészítő járványügyi adatok feldolgozása az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*) összhangban történjen. Különösen azt biztosítja, hogy a PLF megosztási platformon keresztül általa bevitt és továbbított adatok pontosak legyenek és az e határozat 2b. cikkében meghatározott adatokra korlátozódjanak. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A PLF-adatok és a kiegészítő járványügyi adatok PLF megosztási platformon kívül történő gyűjtése, felhasználása, közzététele és egyéb feldolgozása tekintetében az EWRS terén illetékes tagállami hatóság marad az egyedüli adatkezelő. Minden EWRS terén illetékes tagállami hatóság biztosítja, hogy az adattovábbítás a PLF megosztási platformra vonatkozóan meghatározott műszaki specifikációknak megfelelően történjen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az adatfeldolgozónak szóló utasításokat a közös adatkezelők valamely kapcsolattartó pontja küldi meg a többi közös adatkezelő hozzájárulásával. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Csak az EWRS terén illetékes tagállami hatóság által felhatalmazott személyek férhetnek hozzá a PLF megosztási platformon keresztül cserélt PLF-adatokhoz és kiegészítő járványügyi adatokhoz. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minden EWRS terén illetékes tagállami hatóság létrehoz egy kapcsolattartó pontot, és azt egy funkcionális postafiókkal látja el a közös adatkezelők közötti, valamint a közös adatkezelők és az adatfeldolgozó közötti kommunikáció biztosítására. A közös adatkezelők döntéshozatali folyamatát az EWRS Egészségügyi Biztonsági Bizottság munkacsoportja irányítja. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az egyes EWRS terén illetékes tagállami hatóságok a PLF megosztási platformban való részvételük visszavonásának időpontjától nem minősülnek közös adatkezelőnek. Továbbra is felelősek maradnak azonban a visszavonást megelőzően gyűjtött és a PLF megosztási platformon keresztül továbbított PLF-adatokért és kiegészítő járványügyi adatokért. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Valamennyi EWRS terén illetékes tagállami hatóság nyilvántartást vezet a felelősségi körébe tartozó adatkezelési tevékenységekről. A közös adatkezelés feltüntethető a nyilvántartásban. |
| --- | --- |

7.

2. SZAKASZ

Az érintettek kéréseinek kezelésével és az érintettek tájékoztatásával kapcsolatos felelősségi körök és feladatok

| 1. | Az EWRS PLF-et előíró illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 rendelet 13. és 14. cikkével összhangban tájékoztatják a határokon át utazó személyeket (a továbbiakban: érintettek) a PLF- és járványügyi adataik PLF megosztási platformon keresztül, kontaktkövetés céljából történő cseréjének körülményeiről. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Minden EWRS terén illetékes tagállami hatóság kapcsolattartó pontként jár el az érintettek felé, és kezeli az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban a jogaik gyakorlásával kapcsolatban általuk vagy képviselőik által benyújtott kérelmeket. Minden EWRS terén illetékes tagállami hatóság külön kapcsolattartó pontot jelöl ki az érintettek kérelmeinek feldolgozása céljából. Amennyiben egy EWRS terén illetékes tagállami hatósághoz valamely érintett részéről olyan kérelem érkezik, amely nem tartozik a felelősségi körébe, akkor azt haladéktalanul továbbítja az azért felelős EWRS terén illetékes tagállami hatóságnak, és értesíti az ECDC-t. Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok kérésre segítik egymást az érintettek közös adatkezeléssel kapcsolatos kérelmeinek kezelésében, és indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb a segítségnyújtás iránti kérelem kézhezvételétől számított 15 napon belül választ adnak egymásnak. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az egyes EWRS terén illetékes tagállami hatóságok az érintettek rendelkezésére bocsátják e melléklet tartalmát, beleértve az 1. és 2. pontban megállapított szabályokat is. |
| --- | --- |

3.

3. SZAKASZ

A biztonsági események – többek között az adatvédelmi incidensek – kezelése

| 1. | Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok közös adatkezelőként segítik egymást a PLF megosztási platformon keresztül cserélt PLF-adatok és járványügyi adatok feldolgozásához kapcsolódó biztonsági események azonosításában és kezelésében, ideértve az adatvédelmi incidenseket is. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Különösen a következőkről értesítik egymást és az ECDC-t:






  a) | a PLF megosztási platformon kezelt PLF-adatok és járványügyi adatok rendelkezésre állását, bizalmas jellegét és/vagy sértetlenségét érintő esetleges vagy tényleges kockázatok; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a PLF megosztási platformon kezelt PLF-adatok és járványügyi adatok rendelkezésre állását, bizalmas jellegét és/vagy sértetlenségét érintő esetleges vagy tényleges kockázatok;

| b) | adatvédelmi incidensek, az adatvédelmi incidens valószínűsíthető következményei, a természetes személyek jogait és szabadságait érintő kockázatok értékelése, valamint az adatvédelmi incidens kezelése és a természetes személyek jogait és szabadságait érintő kockázatok csökkentése érdekében hozott intézkedések; |
| --- | --- |

b)

adatvédelmi incidensek, az adatvédelmi incidens valószínűsíthető következményei, a természetes személyek jogait és szabadságait érintő kockázatok értékelése, valamint az adatvédelmi incidens kezelése és a természetes személyek jogait és szabadságait érintő kockázatok csökkentése érdekében hozott intézkedések;

| c) | a PLF megosztási platformon végzett adatkezelési műveletek technikai és/vagy szervezési biztosítékainak megsértése. |
| --- | --- |

c)

a PLF megosztási platformon végzett adatkezelési műveletek technikai és/vagy szervezési biztosítékainak megsértése.

| 3. | Az EWRS terén illetékes tagállami hatóságok az (EU) 2016/679 rendelet 33. és 34. cikkével összhangban vagy az ECDC által küldött értesítést követően tájékoztatják az ECDC-t, az illetékes felügyeleti hatóságokat és szükség esetén az érintetteket a PLF megosztási platformon végzett adatkezelési műveletekkel kapcsolatos minden adatvédelmi incidensről. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valamennyi EWRS terén illetékes tagállami hatóság megfelelő műszaki és szervezési intézkedéseket hajt végre, amelyek célja:






  a) | a közösen feldolgozott személyes adatok biztonságának, integritásának és bizalmas jellegének biztosítása és védelme; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

a közösen feldolgozott személyes adatok biztonságának, integritásának és bizalmas jellegének biztosítása és védelme;

| b) | a birtokában lévő személyes adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelése, elvesztése, felhasználása, felfedése, megszerzése vagy az azokhoz való hozzáférés elleni védelem; |
| --- | --- |

b)

a birtokában lévő személyes adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelése, elvesztése, felhasználása, felfedése, megszerzése vagy az azokhoz való hozzáférés elleni védelem;

| c) | annak biztosítása, hogy a személyes adatokhoz való hozzáférést a címzetteken vagy adatfeldolgozókon kívül más személy számára ne tegyék lehetővé vagy engedélyezzék. |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy a személyes adatokhoz való hozzáférést a címzetteken vagy adatfeldolgozókon kívül más személy számára ne tegyék lehetővé vagy engedélyezzék.

4. SZAKASZ

Adatvédelmi hatásvizsgálat

Ha egy adatkezelőnek az (EU) 2016/679 rendelet 35. és 36. cikkében meghatározott kötelezettségei teljesítése érdekében egy másik adatkezelőtől információra van szüksége, erre irányulóan kérelmet kell küldenie az 1. szakasz 1. alszakaszának 5. pontjában említett funkcionális postafiókba. A másik adatkezelő minden tőle telhetőt megtesz a szóban forgó információk rendelkezésre bocsátása érdekében.

III. MELLÉKLET

AZ ECDC FELADATAI A PLF MEGOSZTÁSI PLATFORM ADATFELDOLGOZÓJAKÉNT

1.

A PLF megosztási platform ECDC általi feldolgozása a következőket foglalja magában:

| a) | a nemzeti PLF-adatbázisokba/adatbázisokból történő gördülékeny és biztonságos be- és kilépést lehetővé tevő műszaki minimumkövetelmények meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti PLF-adatbázisokba/adatbázisokból történő gördülékeny és biztonságos be- és kilépést lehetővé tevő műszaki minimumkövetelmények meghatározása;

| b) | a nemzeti PLF-adatbázisok interoperabilitásának biztosítása biztonságos és automatizált módon. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti PLF-adatbázisok interoperabilitásának biztosítása biztonságos és automatizált módon.

2.

Az ECDC felhatalmazhatja a Bizottságot arra, hogy további adatfeldolgozóként harmadik feleket vegyen igénybe.

Amennyiben a Bizottság további feldolgozókat vesz igénybe, az ECDC:

| a) | gondoskodik arról, hogy az e határozatban foglalt adatvédelmi kötelezettségek az említett további adatfeldolgozókra is alkalmazandók legyenek; |
| --- | --- |

a)

gondoskodik arról, hogy az e határozatban foglalt adatvédelmi kötelezettségek az említett további adatfeldolgozókra is alkalmazandók legyenek;

| b) | tájékoztatja az adatkezelőket minden olyan tervezett változtatásról, amely más további adatfeldolgozók bevonását vagy helyettesítését érinti, lehetővé téve ezáltal az adatkezelők számára, hogy egyszerű többséggel kifogást emeljenek az ilyen változtatásokkal szemben. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatja az adatkezelőket minden olyan tervezett változtatásról, amely más további adatfeldolgozók bevonását vagy helyettesítését érinti, lehetővé téve ezáltal az adatkezelők számára, hogy egyszerű többséggel kifogást emeljenek az ilyen változtatásokkal szemben.

3.

| a) | biztonságos és megbízható kommunikációs infrastruktúrát hoz létre és biztosít, amely összekapcsolja a PLF megosztási platformban részt vevő tagállamok EWRS terén illetékes tagállami hatóságait; |
| --- | --- |

a)

biztonságos és megbízható kommunikációs infrastruktúrát hoz létre és biztosít, amely összekapcsolja a PLF megosztási platformban részt vevő tagállamok EWRS terén illetékes tagállami hatóságait;

| b) | a PLF-adatokat és a kiegészítő járványügyi adatokat kizárólag az adatkezelők dokumentált utasításai alapján dolgozza fel, kivéve, ha azt az uniós jog előírja; ebben az esetben az ECDC az adatfeldolgozást megelőzően tájékoztatja az adatkezelőket az említett jogi előírásról, kivéve, ha a szóban forgó jogszabály fontos közérdekből tiltja az ilyen tájékoztatást; |
| --- | --- |

b)

a PLF-adatokat és a kiegészítő járványügyi adatokat kizárólag az adatkezelők dokumentált utasításai alapján dolgozza fel, kivéve, ha azt az uniós jog előírja; ebben az esetben az ECDC az adatfeldolgozást megelőzően tájékoztatja az adatkezelőket az említett jogi előírásról, kivéve, ha a szóban forgó jogszabály fontos közérdekből tiltja az ilyen tájékoztatást;

| c) | biztonsági tervet, üzletmenet-folytonossági és katasztrófaelhárítási tervet vezet be. |
| --- | --- |

c)

biztonsági tervet, üzletmenet-folytonossági és katasztrófaelhárítási tervet vezet be.

| d) | megteszi a szükséges intézkedéseket a feldolgozott PLF-adatok és kiegészítő járványügyi adatok integritásának a megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

d)

megteszi a szükséges intézkedéseket a feldolgozott PLF-adatok és kiegészítő járványügyi adatok integritásának a megőrzése érdekében;

| e) | a PLF megosztási platform karbantartása érdekében meghoz minden korszerű szervezeti, fizikai és elektronikus biztonsági intézkedést; e célból az ECDC:






  i. | kijelöl egy, a PLF megosztási platform biztonsági irányításáért felelős szervezetet, közli az adatkezelőkkel annak elérhetőségét, és biztosítja, hogy az képes legyen reagálni a biztonsági fenyegetésekre; |
| --- | --- | --- |

e)

a PLF megosztási platform karbantartása érdekében meghoz minden korszerű szervezeti, fizikai és elektronikus biztonsági intézkedést; e célból az ECDC:

i.

kijelöl egy, a PLF megosztási platform biztonsági irányításáért felelős szervezetet, közli az adatkezelőkkel annak elérhetőségét, és biztosítja, hogy az képes legyen reagálni a biztonsági fenyegetésekre;

| ii. | felelősséget vállal a PLF megosztási platform biztonságáért; |
| --- | --- |

ii.

felelősséget vállal a PLF megosztási platform biztonságáért;

| iii. | biztosítja, hogy a PLF megosztási platformhoz hozzáféréssel rendelkező valamennyi személyre szerződéses, szakmai vagy jogszabályban előírt titoktartási kötelezettség vonatkozzon; |
| --- | --- |

iii.

biztosítja, hogy a PLF megosztási platformhoz hozzáféréssel rendelkező valamennyi személyre szerződéses, szakmai vagy jogszabályban előírt titoktartási kötelezettség vonatkozzon;

| f) | minden szükséges biztonsági intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a PLF megosztási platform zavartalan működése ne kerüljön veszélybe; e célból az ECDC konkrét eljárásokat alkot meg a PLF megosztási platform működésével és a backend szervereknek a PLF megosztási platformra történő csatlakozásával kapcsolatosan; ez a következőket foglalja magában:






  i. | kockázatértékelési eljárás a rendszert fenyegető potenciális veszélyek azonosítása és mértékük megbecslése érdekében; |
| --- | --- | --- |

f)

minden szükséges biztonsági intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a PLF megosztási platform zavartalan működése ne kerüljön veszélybe; e célból az ECDC konkrét eljárásokat alkot meg a PLF megosztási platform működésével és a backend szervereknek a PLF megosztási platformra történő csatlakozásával kapcsolatosan; ez a következőket foglalja magában:

i.

kockázatértékelési eljárás a rendszert fenyegető potenciális veszélyek azonosítása és mértékük megbecslése érdekében;

| ii. | ellenőrzési és felülvizsgálati eljárás a következők céljából:






  1) | a végrehajtott biztonsági intézkedések és az alkalmazandó biztonsági politika közötti megfelelés ellenőrzése; |
| --- | --- | --- |

ii.

ellenőrzési és felülvizsgálati eljárás a következők céljából:

1)

a végrehajtott biztonsági intézkedések és az alkalmazandó biztonsági politika közötti megfelelés ellenőrzése;

| 2) | a rendszerfájlok, a biztonsági paraméterek és a megadott engedélyek megbízhatóságának rendszeres ellenőrzése; |
| --- | --- |

2)

a rendszerfájlok, a biztonsági paraméterek és a megadott engedélyek megbízhatóságának rendszeres ellenőrzése;

| 3) | a biztonság megsértésének és a behatolásoknak az észlelése és nyomon követése; |
| --- | --- |

3)

a biztonság megsértésének és a behatolásoknak az észlelése és nyomon követése;

| 4) | módosítások végrehajtása a meglévő biztonsági hiányosságok csökkentése érdekében; valamint |
| --- | --- |

4)

módosítások végrehajtása a meglévő biztonsági hiányosságok csökkentése érdekében; valamint

| 5) | a független ellenőrzések elvégzésének lehetővé tétele, többek között az adatkezelők kérésére, és az azokhoz történő hozzájárulás, ideértve a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos ellenőrzéseket és felülvizsgálatokat is, az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet tiszteletben tartó feltételek mellett(2); |
| --- | --- |

5)

a független ellenőrzések elvégzésének lehetővé tétele, többek között az adatkezelők kérésére, és az azokhoz történő hozzájárulás, ideértve a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos ellenőrzéseket és felülvizsgálatokat is, az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet tiszteletben tartó feltételek mellett(2);

| iii. | az ellenőrzési eljárás módosítása annak érdekében, hogy a módosítás végrehajtása előtt dokumentálható és értékelhető legyen a változás hatása, és hogy az adatkezelők tájékoztatást kapjanak minden olyan változásról, amely hatással lehet az infrastruktúráikkal való kommunikációra és/vagy azok biztonságára; |
| --- | --- |

iii.

az ellenőrzési eljárás módosítása annak érdekében, hogy a módosítás végrehajtása előtt dokumentálható és értékelhető legyen a változás hatása, és hogy az adatkezelők tájékoztatást kapjanak minden olyan változásról, amely hatással lehet az infrastruktúráikkal való kommunikációra és/vagy azok biztonságára;

| iv. | karbantartási és javítási eljárások meghatározása a berendezések karbantartása és/vagy javítása esetén követendő szabályok és feltételek meghatározása céljából; |
| --- | --- |

iv.

karbantartási és javítási eljárások meghatározása a berendezések karbantartása és/vagy javítása esetén követendő szabályok és feltételek meghatározása céljából;

| v. | biztonsági incidensekre vonatkozó eljárás meghatározása a jelentési és eszkalációs rendszer meghatározására, az adatkezelők késedelem nélküli tájékoztatása, hogy értesíthessék a nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságokat minden adatvédelmi incidensről, valamint a biztonság megsértése esetén fegyelmi eljárás meghatározása; |
| --- | --- |

v.

biztonsági incidensekre vonatkozó eljárás meghatározása a jelentési és eszkalációs rendszer meghatározására, az adatkezelők késedelem nélküli tájékoztatása, hogy értesíthessék a nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságokat minden adatvédelmi incidensről, valamint a biztonság megsértése esetén fegyelmi eljárás meghatározása;

| g) | a technika állásának megfelelő fizikai és/vagy elektronikus biztonsági intézkedések meghozatala a PLF megosztási platform berendezéseinek otthont adó létesítmények számára, valamint az adatok és a biztonsági hozzáférés ellenőrzése tekintetében; e célból az ECDC:






  i. | érvényre juttatja a fizikai biztonságot a különleges biztonsági övezetek kialakítása és a jogsértések felderítése érdekében; |
| --- | --- | --- |

g)

a technika állásának megfelelő fizikai és/vagy elektronikus biztonsági intézkedések meghozatala a PLF megosztási platform berendezéseinek otthont adó létesítmények számára, valamint az adatok és a biztonsági hozzáférés ellenőrzése tekintetében; e célból az ECDC:

i.

érvényre juttatja a fizikai biztonságot a különleges biztonsági övezetek kialakítása és a jogsértések felderítése érdekében;

| ii. | ellenőrzi a létesítményekhez való hozzáférést, és nyomon követés céljából nyilvántartást vezet a látogatókról; |
| --- | --- |

ii.

ellenőrzi a létesítményekhez való hozzáférést, és nyomon követés céljából nyilvántartást vezet a látogatókról;

| iii. | biztosítja, hogy az épületekbe való belépési engedéllyel rendelkező külső személyeket megfelelő felhatalmazással rendelkező személyzet kísérje; |
| --- | --- |

iii.

biztosítja, hogy az épületekbe való belépési engedéllyel rendelkező külső személyeket megfelelő felhatalmazással rendelkező személyzet kísérje;

| iv. | biztosítja, hogy a kijelölt felelős szervek előzetes engedélye nélkül ne kerülhessen sor berendezések bevitelére, cseréjére vagy eltávolítására; |
| --- | --- |

iv.

biztosítja, hogy a kijelölt felelős szervek előzetes engedélye nélkül ne kerülhessen sor berendezések bevitelére, cseréjére vagy eltávolítására;

| v. | ellenőrzi a nemzeti PLF rendszerek és a PLF megosztási platform egymáshoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

v.

ellenőrzi a nemzeti PLF rendszerek és a PLF megosztási platform egymáshoz való hozzáférését;

| vi. | biztosítja a PLF megosztási platformhoz való hozzáféréssel rendelkező személyek azonosítását és hitelesítését; |
| --- | --- |

vi.

biztosítja a PLF megosztási platformhoz való hozzáféréssel rendelkező személyek azonosítását és hitelesítését;

| vii. | felülvizsgálja a PLF megosztási platformhoz való hozzáféréssel kapcsolatos engedélyezési jogokat abban az esetben, ha az infrastruktúra biztonsága sérül; |
| --- | --- |

vii.

felülvizsgálja a PLF megosztási platformhoz való hozzáféréssel kapcsolatos engedélyezési jogokat abban az esetben, ha az infrastruktúra biztonsága sérül;

| viii. | technikai és szervezési biztonsági intézkedéseket vezet be a PLF-adatokhoz és a járványügyi adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozására; |
| --- | --- |

viii.

technikai és szervezési biztonsági intézkedéseket vezet be a PLF-adatokhoz és a járványügyi adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozására;

| ix. | szükség esetén olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek lehetővé teszik a PLF megosztási platformhoz való, a nemzeti hatóságok domainjéről kiinduló jogosulatlan hozzáférések megakadályozását (pl. helyszín/IP-cím blokkolása); |
| --- | --- |

ix.

szükség esetén olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek lehetővé teszik a PLF megosztási platformhoz való, a nemzeti hatóságok domainjéről kiinduló jogosulatlan hozzáférések megakadályozását (pl. helyszín/IP-cím blokkolása);

| h) | a minőség és a biztonság alapelveitől és fogalmaitól való lényeges eltérés esetén lépéseket tesz a domain védelme érdekében, ideértve a kapcsolatok megszakítását is; |
| --- | --- |

h)

a minőség és a biztonság alapelveitől és fogalmaitól való lényeges eltérés esetén lépéseket tesz a domain védelme érdekében, ideértve a kapcsolatok megszakítását is;

| i) | a felelősségi körével kapcsolatban kockázatkezelési tervet tart fenn; |
| --- | --- |

i)

a felelősségi körével kapcsolatban kockázatkezelési tervet tart fenn;

| j) | figyelemmel kíséri – valós időben – a PLF megosztási platform valamennyi szolgáltatási elemének teljesítményét, rendszeres statisztikákat készít és nyilvántartást vezet; |
| --- | --- |

j)

figyelemmel kíséri – valós időben – a PLF megosztási platform valamennyi szolgáltatási elemének teljesítményét, rendszeres statisztikákat készít és nyilvántartást vezet;

| k) | biztosítja, hogy a szolgáltatás – a karbantartáshoz szükséges elfogadható időt leszámítva – napi 24 órában elérhető legyen; |
| --- | --- |

k)

biztosítja, hogy a szolgáltatás – a karbantartáshoz szükséges elfogadható időt leszámítva – napi 24 órában elérhető legyen;

| l) | telefonon, e-mailben vagy egy webportálon keresztül angol nyelven támogatást nyújt a PLF megosztási platform valamennyi szolgáltatásához, és fogadja az engedélyezett hívó felek – a PLF megosztási platform koordinátorai és azok ügyfélszolgálatai, a projektfelelősök és az ECDC által kijelölt személyek – hívásait; |
| --- | --- |

l)

telefonon, e-mailben vagy egy webportálon keresztül angol nyelven támogatást nyújt a PLF megosztási platform valamennyi szolgáltatásához, és fogadja az engedélyezett hívó felek – a PLF megosztási platform koordinátorai és azok ügyfélszolgálatai, a projektfelelősök és az ECDC által kijelölt személyek – hívásait;

| m) | a lehetőségek függvényében megfelelő technikai és szervezési intézkedésekkel támogatást nyújt az adatkezelőknek azon kötelezettségük teljesítéséhez, hogy válaszoljanak az érintettek jogainak gyakorlásával kapcsolatos kérelmekre, mely jogokat az (EU) 2016/679 rendelet III. fejezete határozza meg; |
| --- | --- |

m)

a lehetőségek függvényében megfelelő technikai és szervezési intézkedésekkel támogatást nyújt az adatkezelőknek azon kötelezettségük teljesítéséhez, hogy válaszoljanak az érintettek jogainak gyakorlásával kapcsolatos kérelmekre, mely jogokat az (EU) 2016/679 rendelet III. fejezete határozza meg;

| n) | az (EU) 2016/679 rendelet 32., 35. és 36. cikke szerinti kötelezettségek teljesítése érdekében a PLF megosztási platformra vonatkozó információk megadásával támogatja az adatkezelőket; |
| --- | --- |

n)

az (EU) 2016/679 rendelet 32., 35. és 36. cikke szerinti kötelezettségek teljesítése érdekében a PLF megosztási platformra vonatkozó információk megadásával támogatja az adatkezelőket;

| o) | biztosítja, hogy a PLF megosztási platformon keresztül továbbított PLF-adatok és kiegészítő járványügyi adatok értelmezhetetlenek legyenek minden olyan személy számára, aki nem jogosult hozzáférni azokhoz, különösen erős titkosítás alkalmazásával; |
| --- | --- |

o)

biztosítja, hogy a PLF megosztási platformon keresztül továbbított PLF-adatok és kiegészítő járványügyi adatok értelmezhetetlenek legyenek minden olyan személy számára, aki nem jogosult hozzáférni azokhoz, különösen erős titkosítás alkalmazásával;

| p) | minden szükséges intézkedést megtesz annak megakadályozása érdekében, hogy a PLF megosztási platform üzemeltetői jogosulatlanul hozzáférjenek a továbbított PLF-adatokhoz és járványügyi adatokhoz; |
| --- | --- |

p)

minden szükséges intézkedést megtesz annak megakadályozása érdekében, hogy a PLF megosztási platform üzemeltetői jogosulatlanul hozzáférjenek a továbbított PLF-adatokhoz és járványügyi adatokhoz;

| q) | intézkedéseket hoz, hogy elősegítse a PLF megosztási platform kijelölt adatkezelői közötti interoperabilitást és kommunikációt; |
| --- | --- |

q)

intézkedéseket hoz, hogy elősegítse a PLF megosztási platform kijelölt adatkezelői közötti interoperabilitást és kommunikációt;

| r) | az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 31. cikke (2) bekezdésének megfelelően nyilvántartást vezet az adatkezelők nevében végzett adatkezelési tevékenységekről. |
| --- | --- |

r)

az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 31. cikke (2) bekezdésének megfelelően nyilvántartást vezet az adatkezelők nevében végzett adatkezelési tevékenységekről.

---

(*)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

*

---