# Službeni list L 205/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 205 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.11. lipnja 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 205

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.11. lipnja 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/937 оd 4. lipnja 2021. o odobravanju izmjene specifikacije oznake zemljopisnog podrijetla jakog alkoholnog pića (Hamburger Kümmel) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/938 оd 4. lipnja 2021. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Cerise des coteaux du Ventoux (ZOZP)) | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/939 оd 10. lipnja 2021. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz monoetilen glikola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država i Kraljevine Saudijske Arabije | 4 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/940 оd 10. lipnja 2021. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz brezovih šperploča podrijetlom iz Rusije | 47 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/941 оd 10. lipnja 2021. o utvrđivanju posebnog postupka za identificiranje teških vozila certificiranih kao namjenska vozila, ali koja nisu registrirana kao takva, i o ispravljanju godišnjih prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača kako bi se takva vozila uzela u obzir (
  1
  ) | 77 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/942 оd 10. lipnja 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Direktive Vijeća 2006/112/EZ u pogledu utvrđivanja popisa trećih zemalja s kojima je Unija sklopila sporazum o uzajamnoj pomoći čije je područje primjene slično području primjene Direktive Vijeća 2010/24/EU i Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 | 80 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/937 оd 4. lipnja 2021. o odobravanju izmjene specifikacije oznake zemljopisnog podrijetla jakog alkoholnog pića (Hamburger Kümmel)

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/938 оd 4. lipnja 2021. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Cerise des coteaux du Ventoux (ZOZP))

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/939 оd 10. lipnja 2021. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz monoetilen glikola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država i Kraljevine Saudijske Arabije

4

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/940 оd 10. lipnja 2021. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz brezovih šperploča podrijetlom iz Rusije

47

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/941 оd 10. lipnja 2021. o utvrđivanju posebnog postupka za identificiranje teških vozila certificiranih kao namjenska vozila, ali koja nisu registrirana kao takva, i o ispravljanju godišnjih prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača kako bi se takva vozila uzela u obzir (
  1
  )

2

1

77

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/942 оd 10. lipnja 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Direktive Vijeća 2006/112/EZ u pogledu utvrđivanja popisa trećih zemalja s kojima je Unija sklopila sporazum o uzajamnoj pomoći čije je područje primjene slično području primjene Direktive Vijeća 2010/24/EU i Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 11.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 205/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/937

оd 4. lipnja 2021.

o odobravanju izmjene specifikacije oznake zemljopisnog podrijetla jakog alkoholnog pića (Hamburger Kümmel)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008 (1), a posebno njezin članak 30. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 21. u vezi s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Komisija je ispitala zahtjev Njemačke od 28. rujna 2017. da se odobri izmjena tehničke dokumentacije oznake zemljopisnog podrijetla „Hamburger Kümmel” zaštićene na temelju Uredbe (EZ) br. 110/2008. Ova izmjena uključuje promjenu naziva „Hamburger Kümmel” u „Hamburger Kümmel”/„Hamburg’s Kümmel”. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 21. u vezi s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) Komisija je ispitala zahtjev Njemačke od 28. rujna 2017. da se odobri izmjena tehničke dokumentacije oznake zemljopisnog podrijetla „Hamburger Kümmel” zaštićene na temelju Uredbe (EZ) br. 110/2008. Ova izmjena uključuje promjenu naziva „Hamburger Kümmel” u „Hamburger Kümmel”/„Hamburg’s Kümmel”.

| (2) | Uredba (EU) 2019/787, kojom je zamijenjena Uredba (EZ) br. 110/2008, stupila je snagu 25. svibnja 2019. U skladu s člankom 49. stavkom 1. te uredbe poglavlje III. Uredbe (EZ) br. 110/2008, koje se odnosi na oznake zemljopisnog podrijetla, stavlja se izvan snage s učinkom od 8. lipnja 2019. U skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/787 tehnička dokumentacija podnesena kao dio nekog zahtjeva prije 8. lipnja 2019. u skladu s Uredbom (EZ) br. 110/2008 smatra se specifikacijom proizvoda. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2019/787, kojom je zamijenjena Uredba (EZ) br. 110/2008, stupila je snagu 25. svibnja 2019. U skladu s člankom 49. stavkom 1. te uredbe poglavlje III. Uredbe (EZ) br. 110/2008, koje se odnosi na oznake zemljopisnog podrijetla, stavlja se izvan snage s učinkom od 8. lipnja 2019. U skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/787 tehnička dokumentacija podnesena kao dio nekog zahtjeva prije 8. lipnja 2019. u skladu s Uredbom (EZ) br. 110/2008 smatra se specifikacijom proizvoda.

| (3) | Zaključivši da je zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 110/2008, Komisija je na temelju članka 17. stavka 6. te uredbe i u skladu s člankom 50. stavkom 4. prvim podstavkom Uredbe (EU) 2019/787 objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(3)

Zaključivši da je zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 110/2008, Komisija je na temelju članka 17. stavka 6. te uredbe i u skladu s člankom 50. stavkom 4. prvim podstavkom Uredbe (EU) 2019/787 objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

| (4) | Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u skladu s člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/787, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti na temelju članka 30. stavka 2. navedene uredbe koji se primjenjuje mutatis mutandis za izmjene specifikacije proizvoda, |
| --- | --- |

(4)

Budući da Komisiji nije dostavljen nijedan prigovor u skladu s člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/787, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti na temelju članka 30. stavka 2. navedene uredbe koji se primjenjuje mutatis mutandis za izmjene specifikacije proizvoda,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije za naziv „Hamburger Kümmel”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 130, 17.5.2019., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (SL L 39, 13.2.2008., str. 16.).

2

(3)  
  SL C 46, 9.2.2021., str. 14.

3

---

| 11.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 205/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/938

оd 4. lipnja 2021.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Cerise des coteaux du Ventoux” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Francuske za upis naziva „Cerise des coteaux du Ventoux” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Francuske za upis naziva „Cerise des coteaux du Ventoux” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Cerise des coteaux du Ventoux” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Cerise des coteaux du Ventoux” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Cerise des coteaux du Ventoux” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2021.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 61, 22.2.2021., str. 27.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 11.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 205/4

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/939

оd 10. lipnja 2021.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz monoetilen glikola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država i Kraljevine Saudijske Arabije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 7.,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 14. listopada 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom monoetilen glikola („MEG”) podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) i Kraljevine Saudijske Arabije („KSA”) („predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća („osnovna uredba”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 14. listopada 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom monoetilen glikola („MEG”) podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država („SAD”) i Kraljevine Saudijske Arabije („KSA”) („predmetne zemlje”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća („osnovna uredba”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

2

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon pritužbe koju je 31. kolovoza 2020. podnio Odbor za obranu europskih proizvođača monoetilen glikola („podnositelj pritužbe”). Zahtjev je upućen u ime industrije Unije koja proizvodi MEG u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon pritužbe koju je 31. kolovoza 2020. podnio Odbor za obranu europskih proizvođača monoetilen glikola („podnositelj pritužbe”). Zahtjev je upućen u ime industrije Unije koja proizvodi MEG u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

| (3) | U skladu s člankom 14. stavkom 5.a osnovne uredbe Komisija bi trebala evidentirati uvoz koji podliježe antidampinškom ispitnom postupku tijekom razdoblja prethodnog objavljivanja, osim ako ima dovoljno dokaza u smislu članka 5. da nisu ispunjeni zahtjevi iz članka 10. stavka 4. točke (c) ni (d). |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 14. stavkom 5.a osnovne uredbe Komisija bi trebala evidentirati uvoz koji podliježe antidampinškom ispitnom postupku tijekom razdoblja prethodnog objavljivanja, osim ako ima dovoljno dokaza u smislu članka 5. da nisu ispunjeni zahtjevi iz članka 10. stavka 4. točke (c) ni (d).

| (4) | U ovom slučaju podnositelj pritužbe nije zatražio evidentiranje i Komisija je utvrdila da zahtjevi iz točke (d) nisu ispunjeni jer nakon onog povećanja uvoza koje je u razdoblju ispitnog postupka prouzročilo štetu nije došlo do dodatnog znatnog povećanja uvoza. Prema podacima Eurostata prosječni mjesečni obujam uvoza MEG-a iz predmetnih zemalja u prvih pet mjeseci nakon pokretanja ispitnog postupka (tj. od studenoga 2020. do ožujka 2021.) smanjio se za 15 % u odnosu na prosječni mjesečni obujam uvoza u razdoblju ispitnog postupka. Na istoj se osnovi uvoz iz SAD-a smanjio za 30 %, a uvoz iz KSA-e za 4 %. To se povezuje s privremenim poremećajima (1) u poduzećima iz SAD-a, zbog ekstremnih vremenskih uvjeta, i (2) u Uniji, zbog usporavanja potražnje zbog bolesti COVID-19. Komisija zato nije evidentirala uvoz u razdoblju prethodnog objavljivanja. |
| --- | --- |

(4)

U ovom slučaju podnositelj pritužbe nije zatražio evidentiranje i Komisija je utvrdila da zahtjevi iz točke (d) nisu ispunjeni jer nakon onog povećanja uvoza koje je u razdoblju ispitnog postupka prouzročilo štetu nije došlo do dodatnog znatnog povećanja uvoza. Prema podacima Eurostata prosječni mjesečni obujam uvoza MEG-a iz predmetnih zemalja u prvih pet mjeseci nakon pokretanja ispitnog postupka (tj. od studenoga 2020. do ožujka 2021.) smanjio se za 15 % u odnosu na prosječni mjesečni obujam uvoza u razdoblju ispitnog postupka. Na istoj se osnovi uvoz iz SAD-a smanjio za 30 %, a uvoz iz KSA-e za 4 %. To se povezuje s privremenim poremećajima (1) u poduzećima iz SAD-a, zbog ekstremnih vremenskih uvjeta, i (2) u Uniji, zbog usporavanja potražnje zbog bolesti COVID-19. Komisija zato nije evidentirala uvoz u razdoblju prethodnog objavljivanja.

1.2.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (5) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, tijela u predmetnim zemljama, poznate uvoznike, trgovce i korisnike te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, tijela u predmetnim zemljama, poznate uvoznike, trgovce i korisnike te ih pozvala na sudjelovanje.

| (6) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(6)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (7) | Održano je saslušanje u kojem je društvo Saudi Basic Industries Corporation („SABIC”) sudjelovalo zajedno s društvom Arabian Petrochemical Company („Petrokemya”), Eastern Petrochemical Company („SHARQ”), Jubail United Petrochemical Company („United”), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company („Saudi Kayan”), Saudi Yanbu Petrochemical Company („Yanpet”) te društvom Yanbu National Petrochemical Company („Yansab”). |
| --- | --- |

(7)

Održano je saslušanje u kojem je društvo Saudi Basic Industries Corporation („SABIC”) sudjelovalo zajedno s društvom Arabian Petrochemical Company („Petrokemya”), Eastern Petrochemical Company („SHARQ”), Jubail United Petrochemical Company („United”), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company („Saudi Kayan”), Saudi Yanbu Petrochemical Company („Yanpet”) te društvom Yanbu National Petrochemical Company („Yansab”).

| (8) | Održana su i saslušanja na kojima su sudjelovala društva Arteco NV („Arteco”), Indorama Group, Oxyde Belgium BV („Oxyde”), Mitsubishi Corporation („Mitsubishi”), Odbor proizvođača PET-a u Europi („CPME”) i HELM AG („Helm”). |
| --- | --- |

(8)

Održana su i saslušanja na kojima su sudjelovala društva Arteco NV („Arteco”), Indorama Group, Oxyde Belgium BV („Oxyde”), Mitsubishi Corporation („Mitsubishi”), Odbor proizvođača PET-a u Europi („CPME”) i HELM AG („Helm”).

1.3.   Primjedbe na pokretanje postupka

Primjedbe na pokretanje postupka

| (9) | Komisija je primjedbe o pokretanju postupka zaprimila od sljedećih subjekata:






  — | Misija KSA-e, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija je primjedbe o pokretanju postupka zaprimila od sljedećih subjekata:

—

Misija KSA-e,

| — | podnositelj pritužbe, |
| --- | --- |

—

podnositelj pritužbe,

| — | ExxonMobil Petroleum & Chemical BV („ExxonMobil”), |
| --- | --- |

—

ExxonMobil Petroleum & Chemical BV („ExxonMobil”),

| — | SABIC, koji je dostavio svoje primjedbe zajedno s društvima Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet i Yansab, |
| --- | --- |

—

SABIC, koji je dostavio svoje primjedbe zajedno s društvima Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet i Yansab,

| — | CPME, |
| --- | --- |

—

CPME,

| — | Europsko udruženje za umjetna vlakna („CIRFS”), |
| --- | --- |

—

Europsko udruženje za umjetna vlakna („CIRFS”),

| — | Mitsubishi, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi,

| — | HELM, |
| --- | --- |

—

HELM,

| — | Oxyde, |
| --- | --- |

—

Oxyde,

| — | Proviron Industries nv („Proviron”), i |
| --- | --- |

—

Proviron Industries nv („Proviron”), i

| — | Arteco. |
| --- | --- |

—

Arteco.

1.3.1.   Primjedbe o dampingu

Primjedbe o dampingu

| (10) | Kad je riječ o ocjeni dampinga, Mitsubishi je tvrdio da bi, s obzirom na to da indeksi cijena imaju važnu ulogu u načinu prodaje MEG-a u Uniji, Komisija trebala ispitati mogućnost da navodni damping nije posljedica svjesne trgovinske politike nego je jednostavno uzrokovan razlikama u kretanju indeksa u Uniji i izvan Unije koje nastaju s vremenom. Ugovorne cijene dogovaraju se pregovaranjem o popustima u odnosu na različite indekse, a ugovori su obično na 1 ili 2 godine. Sve dok ugovori ne budu finalizirani, a cijene određene i plaćene, proizvođači koji ugovaraju cijene na jednu ili dvije godine ne mogu znati hoće li se na kraju pojaviti razlika u cijeni između njihovih ugovora u Uniji i ugovora izvan Unije. |
| --- | --- |

(10)

Kad je riječ o ocjeni dampinga, Mitsubishi je tvrdio da bi, s obzirom na to da indeksi cijena imaju važnu ulogu u načinu prodaje MEG-a u Uniji, Komisija trebala ispitati mogućnost da navodni damping nije posljedica svjesne trgovinske politike nego je jednostavno uzrokovan razlikama u kretanju indeksa u Uniji i izvan Unije koje nastaju s vremenom. Ugovorne cijene dogovaraju se pregovaranjem o popustima u odnosu na različite indekse, a ugovori su obično na 1 ili 2 godine. Sve dok ugovori ne budu finalizirani, a cijene određene i plaćene, proizvođači koji ugovaraju cijene na jednu ili dvije godine ne mogu znati hoće li se na kraju pojaviti razlika u cijeni između njihovih ugovora u Uniji i ugovora izvan Unije.

| (11) | Podnositelj pritužbe odgovorio je da je precijenjena i pogrešno protumačena uloga upotrijebljenog pokazatelja cijena Unije. Taj je indeks pokazatelj cijene u Uniji u određenom trenutku, a ona je rezultat ravnoteže između ponude i potražnje na temelju brojnih kupaca i prodavatelja. Budući da se nalaze samo na prodajnoj strani, proizvođači iz Unije koji su podnijeli pritužbu ne mogu kontrolirati taj indeks niti manipulirati njime. |
| --- | --- |

(11)

Podnositelj pritužbe odgovorio je da je precijenjena i pogrešno protumačena uloga upotrijebljenog pokazatelja cijena Unije. Taj je indeks pokazatelj cijene u Uniji u određenom trenutku, a ona je rezultat ravnoteže između ponude i potražnje na temelju brojnih kupaca i prodavatelja. Budući da se nalaze samo na prodajnoj strani, proizvođači iz Unije koji su podnijeli pritužbu ne mogu kontrolirati taj indeks niti manipulirati njime.

| (12) | Podnositelj pritužbe u odgovoru podsjeća da je nalaz o dampingu isključivo objektivna usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene. Pravila za utvrđivanje dampinga ne poznaju pojam namjere. |
| --- | --- |

(12)

Podnositelj pritužbe u odgovoru podsjeća da je nalaz o dampingu isključivo objektivna usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene. Pravila za utvrđivanje dampinga ne poznaju pojam namjere.

| (13) | Analiza dokaza koje su dostavili podnositelji pritužbe u skladu s načelima članka 2. osnovne uredbe dovela je do zaključka da je pritužba sadržavala dostatne dokaze o dampingu na tržištu EU-a. |
| --- | --- |

(13)

Analiza dokaza koje su dostavili podnositelji pritužbe u skladu s načelima članka 2. osnovne uredbe dovela je do zaključka da je pritužba sadržavala dostatne dokaze o dampingu na tržištu EU-a.

| (14) | Konkretno, podnositelj pritužbe dostavio je dovoljno dokaza o izvoznoj cijeni i uobičajenoj vrijednosti koji pokazuju da su dampinške marže znatne. Brojke na kojima se temeljila uobičajena vrijednost potkrijepljene su dostatnim dokazima, što je potvrđeno analizom službi Komisije. Komisija je u analizi dampinga uzela u obzir potrebne prilagodbe. Zaključno, na temelju primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene utvrđeno je da su dampinške marže bile znatne. |
| --- | --- |

(14)

Konkretno, podnositelj pritužbe dostavio je dovoljno dokaza o izvoznoj cijeni i uobičajenoj vrijednosti koji pokazuju da su dampinške marže znatne. Brojke na kojima se temeljila uobičajena vrijednost potkrijepljene su dostatnim dokazima, što je potvrđeno analizom službi Komisije. Komisija je u analizi dampinga uzela u obzir potrebne prilagodbe. Zaključno, na temelju primjerene usporedbe uobičajene vrijednosti i izvozne cijene utvrđeno je da su dampinške marže bile znatne.

| (15) | U tom se smislu Komisija slaže s podnositeljem pritužbe da pitanje namjere nije povezano s upravo opisanom propisanom analizom. |
| --- | --- |

(15)

U tom se smislu Komisija slaže s podnositeljem pritužbe da pitanje namjere nije povezano s upravo opisanom propisanom analizom.

| (16) | KSA je navela da je podnositelj pritužbe pogrešno izračunao uobičajenu vrijednost za MEG proizveden u Saudijskoj Arabiji na temelju troškovnih elemenata koji se ne odnose na Saudijsku Arabiju i da nije primjereno usporedio uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu. |
| --- | --- |

(16)

KSA je navela da je podnositelj pritužbe pogrešno izračunao uobičajenu vrijednost za MEG proizveden u Saudijskoj Arabiji na temelju troškovnih elemenata koji se ne odnose na Saudijsku Arabiju i da nije primjereno usporedio uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu.

| (17) | KSA je navela i da je pri izračunu uobičajene vrijednosti podnositelj pritužbe pogriješio u svojoj ocjeni činjenica jer i. SABIC ne proizvodi MEG – proizvođači MEG-a navedeni su u pritužbi; ii. SABIC i Saudi Aramco nisu bili povezani tijekom razdoblja koje se razmatra u pritužbi; i iii. saudijski proizvođači MEG-a ne kupuju etilen od društva Saudi Aramco. |
| --- | --- |

(17)

KSA je navela i da je pri izračunu uobičajene vrijednosti podnositelj pritužbe pogriješio u svojoj ocjeni činjenica jer i. SABIC ne proizvodi MEG – proizvođači MEG-a navedeni su u pritužbi; ii. SABIC i Saudi Aramco nisu bili povezani tijekom razdoblja koje se razmatra u pritužbi; i iii. saudijski proizvođači MEG-a ne kupuju etilen od društva Saudi Aramco.

| (18) | Nadalje, podnositelj pritužbe nije ni pokušao prilagoditi zamjensku vrijednost etilena upotrijebljenu za izračun uobičajene vrijednosti kako bi odgovarala stvarnom trošku proizvodnje u Saudijskoj Arabiji. |
| --- | --- |

(18)

Nadalje, podnositelj pritužbe nije ni pokušao prilagoditi zamjensku vrijednost etilena upotrijebljenu za izračun uobičajene vrijednosti kako bi odgovarala stvarnom trošku proizvodnje u Saudijskoj Arabiji.

| (19) | Nadalje, podnositelj pritužbe prijavio je prosječnu cijenu električne energije od 0,067 EUR/kWh, a objavljena cijena električne energije iznosi 0,043 EUR/kWh. |
| --- | --- |

(19)

Nadalje, podnositelj pritužbe prijavio je prosječnu cijenu električne energije od 0,067 EUR/kWh, a objavljena cijena električne energije iznosi 0,043 EUR/kWh.

| (20) | Cijeli taj prvi niz primjedbi ponovljen je u primjedbama SABIC-a. |
| --- | --- |

(20)

Cijeli taj prvi niz primjedbi ponovljen je u primjedbama SABIC-a.

| (21) | Podsjeća se da, u skladu s člankom 5. stavkom 2. osnovne uredbe, pritužba mora sadržavati informacije koje su razumno dostupne podnositelju pritužbe. U tom pogledu valja podsjetiti da pravni standard dokaza koji se zahtijeva za pritužbu („dostatni dokazi prima facie”) jasno pokazuje da količina i kvaliteta informacija u pritužbi nisu jednake onima dostupnima na kraju istrage. U fazi pritužbe nije potrebno da tijelo koje provodi ispitni postupak (u ovom slučaju Komisija) raspolaže istim dokazima o dampingu i šteti (u smislu članaka 2. i 3.) koji bi bili potrebni za potporu uvođenju privremenih ili konačnih antidampinških pristojbi. Antidampinški ispitni postupak je postupak u kojem se postupno postiže sigurnost u pogledu postojanja elemenata potrebnih za donošenje mjere ili završetak postupka. Nije isključeno da će do promjena doći između faze pritužbe i zaključenja ispitnog postupka. Međutim, ne smatra se da takve promjene utječu na opći zaključak da je za ovaj predmet opravdano provesti ispitni postupak jer postoje dostatni dokazi o štetnom dampingu. |
| --- | --- |

(21)

Podsjeća se da, u skladu s člankom 5. stavkom 2. osnovne uredbe, pritužba mora sadržavati informacije koje su razumno dostupne podnositelju pritužbe. U tom pogledu valja podsjetiti da pravni standard dokaza koji se zahtijeva za pritužbu („dostatni dokazi prima facie”) jasno pokazuje da količina i kvaliteta informacija u pritužbi nisu jednake onima dostupnima na kraju istrage. U fazi pritužbe nije potrebno da tijelo koje provodi ispitni postupak (u ovom slučaju Komisija) raspolaže istim dokazima o dampingu i šteti (u smislu članaka 2. i 3.) koji bi bili potrebni za potporu uvođenju privremenih ili konačnih antidampinških pristojbi. Antidampinški ispitni postupak je postupak u kojem se postupno postiže sigurnost u pogledu postojanja elemenata potrebnih za donošenje mjere ili završetak postupka. Nije isključeno da će do promjena doći između faze pritužbe i zaključenja ispitnog postupka. Međutim, ne smatra se da takve promjene utječu na opći zaključak da je za ovaj predmet opravdano provesti ispitni postupak jer postoje dostatni dokazi o štetnom dampingu.

prima facie

| (22) | U tom smislu, dostavljene informacije o troškovima smatrale su se dovoljno prikladnima i točnima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, u prima facie kontekstu primjenjivom na pokretanje postupka, s obzirom na dokaze dostupne podnositelju. |
| --- | --- |

(22)

U tom smislu, dostavljene informacije o troškovima smatrale su se dovoljno prikladnima i točnima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, u prima facie kontekstu primjenjivom na pokretanje postupka, s obzirom na dokaze dostupne podnositelju.

prima facie

| (23) | Kad je riječ o tvrdnjama KSA-e o činjeničnim elementima pritužbe, Komisija ističe da je etilen glavna sirovina za proizvodnju MEG-a i da je podnositelj pritužbe ispravno istaknuo da je lanac opskrbe etilenom u Saudijskoj Arabiji bio vertikalno integriran čak i prije nego što je Saudi Aramco kupio SABIC. |
| --- | --- |

(23)

Kad je riječ o tvrdnjama KSA-e o činjeničnim elementima pritužbe, Komisija ističe da je etilen glavna sirovina za proizvodnju MEG-a i da je podnositelj pritužbe ispravno istaknuo da je lanac opskrbe etilenom u Saudijskoj Arabiji bio vertikalno integriran čak i prije nego što je Saudi Aramco kupio SABIC.

| (24) | Drugo, prema KSA-i i SABIC-u, usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene u pritužbi nije bila pravedna jer je podnositelj pritužbe nije izveo na razini franko tvornica. Točnije, prema Saudijskoj Arabiji, usporedio je izvoznu cijenu FOB, jer je od statističke vrijednosti CIF odbio samo procijenjene naknade za vozarinu, s izračunanom uobičajenom vrijednošću koja je svakako uključivala izravne troškove prodaje. |
| --- | --- |

(24)

Drugo, prema KSA-i i SABIC-u, usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene u pritužbi nije bila pravedna jer je podnositelj pritužbe nije izveo na razini franko tvornica. Točnije, prema Saudijskoj Arabiji, usporedio je izvoznu cijenu FOB, jer je od statističke vrijednosti CIF odbio samo procijenjene naknade za vozarinu, s izračunanom uobičajenom vrijednošću koja je svakako uključivala izravne troškove prodaje.

| (25) | U odnosu na usporedbu uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom, Komisija podsjeća da dampinška marža izračunana u pritužbi ne odražava nužno točan stupanj dampinga koji će se izračunati u ispitnom postupku za svaku transakciju i za svaku vrstu. |
| --- | --- |

(25)

U odnosu na usporedbu uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom, Komisija podsjeća da dampinška marža izračunana u pritužbi ne odražava nužno točan stupanj dampinga koji će se izračunati u ispitnom postupku za svaku transakciju i za svaku vrstu.

| (26) | Međutim, s obzirom na dostupne informacije, podnositelj pritužbe dostavio je dostatne dokaze o izvoznoj cijeni i uobičajenoj vrijednosti koji pokazuju postojanje dampinga. Ima dovoljno dokaza za podatke na kojima se temeljila uobičajena vrijednost, što potvrđuje analiza službi Komisije, a u Komisijinoj analizi dampinga uzete su u obzir potrebne prilagodbe. |
| --- | --- |

(26)

Međutim, s obzirom na dostupne informacije, podnositelj pritužbe dostavio je dostatne dokaze o izvoznoj cijeni i uobičajenoj vrijednosti koji pokazuju postojanje dampinga. Ima dovoljno dokaza za podatke na kojima se temeljila uobičajena vrijednost, što potvrđuje analiza službi Komisije, a u Komisijinoj analizi dampinga uzete su u obzir potrebne prilagodbe.

| (27) | Baš kao i Saudijska Arabija i SABIC, i ExxonMobil uložio je prigovor na izračun troška proizvodnje monoetilen glikola u Saudijskoj Arabiji, točnije etilena kao sirovine, opisan u pritužbi. |
| --- | --- |

(27)

Baš kao i Saudijska Arabija i SABIC, i ExxonMobil uložio je prigovor na izračun troška proizvodnje monoetilen glikola u Saudijskoj Arabiji, točnije etilena kao sirovine, opisan u pritužbi.

| (28) | Naglasio je da se trošak proizvodnje etilena prvenstveno određuje vrstom sirovina koje se upotrebljavaju u pirolizi, a troškovi tih sirovina mogu se znatno razlikovati. |
| --- | --- |

(28)

Naglasio je da se trošak proizvodnje etilena prvenstveno određuje vrstom sirovina koje se upotrebljavaju u pirolizi, a troškovi tih sirovina mogu se znatno razlikovati.

| (29) | Zajednički pothvat društva ExxonMobil i SABIC-a, pod nazivom Saudi Yanbu Petrochemical Company („Yanpet”), kupuje sirovine od društva Saudi Aramco. Bez obzira na to podnositelj pritužbe pozvao se na cijenu etilena na azijskom tržištu, a ona nije prikladna za utvrđivanje cijene etilena u Saudijskoj Arabiji, u kojoj su troškovi proizvodnje etilena znatno niži nego u Aziji. |
| --- | --- |

(29)

Zajednički pothvat društva ExxonMobil i SABIC-a, pod nazivom Saudi Yanbu Petrochemical Company („Yanpet”), kupuje sirovine od društva Saudi Aramco. Bez obzira na to podnositelj pritužbe pozvao se na cijenu etilena na azijskom tržištu, a ona nije prikladna za utvrđivanje cijene etilena u Saudijskoj Arabiji, u kojoj su troškovi proizvodnje etilena znatno niži nego u Aziji.

| (30) | Naime, Yanpetov pogon za pirolizu upotrebljava etan kao primarnu sirovinu za proizvodnju etilena, a u Aziji i Uniji uglavnom se upotrebljava laka frakcija nafte. |
| --- | --- |

(30)

Naime, Yanpetov pogon za pirolizu upotrebljava etan kao primarnu sirovinu za proizvodnju etilena, a u Aziji i Uniji uglavnom se upotrebljava laka frakcija nafte.

| (31) | Stoga ExxonMobil smatra da podnositelj pritužbe zavarava tvrdnjom da su proizvodni postupci slični u svim zemljama. |
| --- | --- |

(31)

Stoga ExxonMobil smatra da podnositelj pritužbe zavarava tvrdnjom da su proizvodni postupci slični u svim zemljama.

| (32) | Preciznije, proizvodnja etilena od lake frakcije nafte općenito je skuplja nego od etana, stoga je trošak proizvodnje u Uniji viši nego u Saudijskoj Arabiji i Sjedinjenim Američkim Državama, jer se u objema zemljama proizvodnja prvenstveno temelji na etanu kao sirovini. |
| --- | --- |

(32)

Preciznije, proizvodnja etilena od lake frakcije nafte općenito je skuplja nego od etana, stoga je trošak proizvodnje u Uniji viši nego u Saudijskoj Arabiji i Sjedinjenim Američkim Državama, jer se u objema zemljama proizvodnja prvenstveno temelji na etanu kao sirovini.

| (33) | Osim toga, kad se koriste azijske cijene, ne uzima se u obzir različita situacija integriranog proizvođača kao što je Yanpet, koji proizvodi i etilen i monoetilen glikol. |
| --- | --- |

(33)

Osim toga, kad se koriste azijske cijene, ne uzima se u obzir različita situacija integriranog proizvođača kao što je Yanpet, koji proizvodi i etilen i monoetilen glikol.

| (34) | Komisija se složila da postoje razlike u proizvodnji etilena, ali nije smatrala da je zbog takve razlike u troškovima sirovina stanje industrije Unije i industrije KSA-e bilo bitno drukčije i neusporedivo. |
| --- | --- |

(34)

Komisija se složila da postoje razlike u proizvodnji etilena, ali nije smatrala da je zbog takve razlike u troškovima sirovina stanje industrije Unije i industrije KSA-e bilo bitno drukčije i neusporedivo.

| (35) | Stoga je Komisija smatrala da je podnositelj pritužbe, s obzirom na podatke kojima je raspolagao, dostavio dostatne dokaze o postojanju dampinga koji opravdavaju pokretanje ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(35)

Stoga je Komisija smatrala da je podnositelj pritužbe, s obzirom na podatke kojima je raspolagao, dostavio dostatne dokaze o postojanju dampinga koji opravdavaju pokretanje ispitnog postupka.

1.3.2.   Primjedbe o šteti

Primjedbe o šteti

| (36) | SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da su zahtjevi za povjerljivo postupanje u pritužbi neutemeljeni, npr. za ukupnu potrošnju MEG-a u Uniji i makroekonomske pokazatelje koji se temelje na podacima 12 proizvođača MEG-a iz Unije. Nadalje, SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da podnositelj pritužbe nije dostavio sažetke dostavljenih povjerljivih podataka u verziji koja nije povjerljiva, primjerice za ograničeno tržište. Usto, tvrdili su da je narušeno pravo KSA-e na obranu jer je podnositelj pritužbe podatke otkrio ograničeno, a Komisija nije provela jasna pravila o postupanju s povjerljivim podacima. |
| --- | --- |

(36)

SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da su zahtjevi za povjerljivo postupanje u pritužbi neutemeljeni, npr. za ukupnu potrošnju MEG-a u Uniji i makroekonomske pokazatelje koji se temelje na podacima 12 proizvođača MEG-a iz Unije. Nadalje, SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da podnositelj pritužbe nije dostavio sažetke dostavljenih povjerljivih podataka u verziji koja nije povjerljiva, primjerice za ograničeno tržište. Usto, tvrdili su da je narušeno pravo KSA-e na obranu jer je podnositelj pritužbe podatke otkrio ograničeno, a Komisija nije provela jasna pravila o postupanju s povjerljivim podacima.

| (37) | Komisija je smatrala da je verzija dokumentacije koja je zainteresiranim stranama iz pritužbe dana na uvid sadržavala sve bitne dokaze i smislene sažetke koji nisu povjerljivi, a sadržavaju podatke dostavljene kao povjerljive kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoje pravo na obranu tijekom cijelog postupka. Člankom 19. osnovne uredbe i člankom 6. stavkom 5. Sporazuma WTO-a o antidampingu omogućava se zaštita povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. U tim su kategorijama podaci dostavljeni kao povjerljivi i u ograničenim prilozima pritužbi. U svakom slučaju, podnositelj pritužbe objavio je dodatne podatke o tome. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je smatrala da je verzija dokumentacije koja je zainteresiranim stranama iz pritužbe dana na uvid sadržavala sve bitne dokaze i smislene sažetke koji nisu povjerljivi, a sadržavaju podatke dostavljene kao povjerljive kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoje pravo na obranu tijekom cijelog postupka. Člankom 19. osnovne uredbe i člankom 6. stavkom 5. Sporazuma WTO-a o antidampingu omogućava se zaštita povjerljivih podataka u okolnostima kada bi njihovo objavljivanje davalo znatne komparativne prednosti konkurentu ili bi imalo značajne štetne učinke na osobu koja daje podatke ili na osobu od koje je ta osoba primila podatke. U tim su kategorijama podaci dostavljeni kao povjerljivi i u ograničenim prilozima pritužbi. U svakom slučaju, podnositelj pritužbe objavio je dodatne podatke o tome.

| (38) | Misija Kraljevine Saudijske Arabije osporavala je uključivanje uvoza u Ujedinjenu Kraljevinu u pritužbu i u opseg istrage. |
| --- | --- |

(38)

Misija Kraljevine Saudijske Arabije osporavala je uključivanje uvoza u Ujedinjenu Kraljevinu u pritužbu i u opseg istrage.

| (39) | Ujedinjena Kraljevina povukla se iz Unije 31. siječnja 2020. Unija i Ujedinjena Kraljevina zajednički su dogovorile prijelazno razdoblje tijekom kojeg se pravo Unije i dalje primjenjivalo na Ujedinjenu Kraljevinu, koje je završilo 31. prosinca 2020. (3) Pritužba se temeljila na podacima za s 28 država članica jer je podnesena prije isteka prijelaznog razdoblja. Od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više se ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u postupcima trgovinske zaštite. Stoga je ispitni postupak proveden na razini 27 država članica EU-a. |
| --- | --- |

(39)

Ujedinjena Kraljevina povukla se iz Unije 31. siječnja 2020. Unija i Ujedinjena Kraljevina zajednički su dogovorile prijelazno razdoblje tijekom kojeg se pravo Unije i dalje primjenjivalo na Ujedinjenu Kraljevinu, koje je završilo 31. prosinca 2020. (3) Pritužba se temeljila na podacima za s 28 država članica jer je podnesena prije isteka prijelaznog razdoblja. Od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više se ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u postupcima trgovinske zaštite. Stoga je ispitni postupak proveden na razini 27 država članica EU-a.

3

| (40) | SABIC je smatrao da postoji niz otvorenih pitanja o pouzdanosti izračuna reprezentativnosti i općoj reprezentativnosti podnositeljâ pritužbe. Zato je SABIC tvrdio da jedan od podnositelja pritužbe dosljedno uvozi MEG iz KSA-e i stoga nije trebao biti dio pritužbe. Nadalje, i društvo povezano s proizvođačem iz Unije koji pruža potporu uvozilo je MEG iz KSA-e i stoga, ako su ta društva pretrpjela štetu, to je samoprouzročena šteta. SABIC je tvrdio i da je drugi proizvođač MEG-a ponudio SABIC-u da na tržište Unije stavi MEG iz KSA-e. Nadalje, SABIC je tvrdio da društva BASF SE i Ineos Lavera nisu podnositelji pritužbe i da se postavlja pitanje njihove reprezentativnosti zbog ograničenog broja proizvođača iz Unije koji su bili dio podnositeljâ pritužbe. SABIC je tvrdio i da bi Komisija trebala istražiti razlog koji je doveo do neuključivanja IQOXE-a u pritužbu kako bi se osiguralo da se isključenje IQOXE-a temelji samo na incidentu iz siječnja 2020. I Oxyde je postavio pitanje nesuradnje ostalih proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(40)

SABIC je smatrao da postoji niz otvorenih pitanja o pouzdanosti izračuna reprezentativnosti i općoj reprezentativnosti podnositeljâ pritužbe. Zato je SABIC tvrdio da jedan od podnositelja pritužbe dosljedno uvozi MEG iz KSA-e i stoga nije trebao biti dio pritužbe. Nadalje, i društvo povezano s proizvođačem iz Unije koji pruža potporu uvozilo je MEG iz KSA-e i stoga, ako su ta društva pretrpjela štetu, to je samoprouzročena šteta. SABIC je tvrdio i da je drugi proizvođač MEG-a ponudio SABIC-u da na tržište Unije stavi MEG iz KSA-e. Nadalje, SABIC je tvrdio da društva BASF SE i Ineos Lavera nisu podnositelji pritužbe i da se postavlja pitanje njihove reprezentativnosti zbog ograničenog broja proizvođača iz Unije koji su bili dio podnositeljâ pritužbe. SABIC je tvrdio i da bi Komisija trebala istražiti razlog koji je doveo do neuključivanja IQOXE-a u pritužbu kako bi se osiguralo da se isključenje IQOXE-a temelji samo na incidentu iz siječnja 2020. I Oxyde je postavio pitanje nesuradnje ostalih proizvođača iz Unije.

| (41) | Komisija podsjeća da su svi proizvođači iz Unije koji su navedeni u pritužbi i koji su Komisiji na drugi način bili poznati prije pokretanja postupka kontaktirani u okviru ispitivanja u pogledu stupnja potpore ili protivljenja pritužbi. Taj se izračun temeljio na količinama MEG-a proizvedenima kako je navedeno u pojedinačnim izjavama tih proizvođača i udruženja proizvođača te na podacima iz pritužbe koji uključuju i podatke o ukupnoj proizvodnji u Uniji. Stoga je u fazi pokretanja postupka zaključeno da su ispunjeni uvjeti iz članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Komisija podsjeća da su svi proizvođači iz Unije koji su navedeni u pritužbi i koji su Komisiji na drugi način bili poznati prije pokretanja postupka kontaktirani u okviru ispitivanja u pogledu stupnja potpore ili protivljenja pritužbi. Taj se izračun temeljio na količinama MEG-a proizvedenima kako je navedeno u pojedinačnim izjavama tih proizvođača i udruženja proizvođača te na podacima iz pritužbe koji uključuju i podatke o ukupnoj proizvodnji u Uniji. Stoga je u fazi pokretanja postupka zaključeno da su ispunjeni uvjeti iz članka 5. stavka 4. osnovne uredbe.

| (42) | U skladu s člankom 4. stavcima 1. i 2. osnovne uredbe, proizvođači koji su povezani s izvoznicima ili uvoznicima i/ili su sami uvoznici proizvoda po navodno dampinškim cijenama mogu biti isključeni iz industrije Unije ako je njihov odnos s izvoznicima ili uvoznicima proizvoda po dampinškim cijenama i/ili njihov uvoz takav da se zbog njega ponašaju drukčije od nepovezanih proizvođača. U analizi prije pokretanja postupka nije utvrđen razlog za isključivanje ijednog proizvođača podnositelja pritužbe iz definicije industrije Unije. Usto, Komisija je taj aspekt ocijenila tijekom ispitnog postupka, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 135. do 140. U pogledu tvrdnje da društva BASF SE i Ineos Lavera nisu bila dio pritužbe, ta je tvrdnja činjenično pogrešna. Ta dva proizvođača dio su pritužbe kako je navedeno u Prilogu A-1 verziji pritužbe koja nije povjerljiva. |
| --- | --- |

(42)

U skladu s člankom 4. stavcima 1. i 2. osnovne uredbe, proizvođači koji su povezani s izvoznicima ili uvoznicima i/ili su sami uvoznici proizvoda po navodno dampinškim cijenama mogu biti isključeni iz industrije Unije ako je njihov odnos s izvoznicima ili uvoznicima proizvoda po dampinškim cijenama i/ili njihov uvoz takav da se zbog njega ponašaju drukčije od nepovezanih proizvođača. U analizi prije pokretanja postupka nije utvrđen razlog za isključivanje ijednog proizvođača podnositelja pritužbe iz definicije industrije Unije. Usto, Komisija je taj aspekt ocijenila tijekom ispitnog postupka, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 135. do 140. U pogledu tvrdnje da društva BASF SE i Ineos Lavera nisu bila dio pritužbe, ta je tvrdnja činjenično pogrešna. Ta dva proizvođača dio su pritužbe kako je navedeno u Prilogu A-1 verziji pritužbe koja nije povjerljiva.

| (43) | SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da nema činjenične ili pravne osnove za kumuliranje uvoza iz KSA-e i SAD-a te da na te uvoze utječu različite dinamike, da se njihova kretanja u Uniji razlikuju, a uvozna cijena iz KSA-e nije bila niža od cijene Unije, a uvozna cijena iz SAD-a jest. |
| --- | --- |

(43)

SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da nema činjenične ili pravne osnove za kumuliranje uvoza iz KSA-e i SAD-a te da na te uvoze utječu različite dinamike, da se njihova kretanja u Uniji razlikuju, a uvozna cijena iz KSA-e nije bila niža od cijene Unije, a uvozna cijena iz SAD-a jest.

| (44) | Nakon relevantne analize Komisija je utvrdila da su uvjeti za kumulaciju predmetnih zemalja u fazi pritužbe ispunjeni na temelju dostupnih informacija i statističkih podataka. Utvrđeno je da su dampinške marže iznad razine de minimis. Kao što je vidljivo iz dostupnih službenih statističkih podataka o uvozu, količine dampinškog uvoza za sve predmetne zemlje nisu bile zanemarive (iznad razine de minimis). Nadalje, MEG je roba, a tržišno natjecanje između proizvoda uvezenih iz KSA-e i SAD-a te proizvoda industrije Unije identično je i strogo se temelji na cijeni, bez obzira na prodajne kanale. Izostanak sniženja cijena u pritužbi za uvoz iz KSA-e ne znači da nema utjecaja na cijene. Stoga je u fazi pokretanja postupka zaključeno da su ispunjeni uvjeti iz članka 3. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Nakon relevantne analize Komisija je utvrdila da su uvjeti za kumulaciju predmetnih zemalja u fazi pritužbe ispunjeni na temelju dostupnih informacija i statističkih podataka. Utvrđeno je da su dampinške marže iznad razine de minimis. Kao što je vidljivo iz dostupnih službenih statističkih podataka o uvozu, količine dampinškog uvoza za sve predmetne zemlje nisu bile zanemarive (iznad razine de minimis). Nadalje, MEG je roba, a tržišno natjecanje između proizvoda uvezenih iz KSA-e i SAD-a te proizvoda industrije Unije identično je i strogo se temelji na cijeni, bez obzira na prodajne kanale. Izostanak sniženja cijena u pritužbi za uvoz iz KSA-e ne znači da nema utjecaja na cijene. Stoga je u fazi pokretanja postupka zaključeno da su ispunjeni uvjeti iz članka 3. stavka 4. osnovne uredbe.

de minimis

de minimis

| (45) | SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da podnositelj pritužbe nije objektivno procijenio štetu u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe te da postojanje materijalne štete nije potkrijepljeno činjeničnim podacima. Procjena štete i uzročno-posljedične veze na temelju usporedbe podataka za različita razdoblja, tj. od siječnja do prosinca 2017., 2018. i 2019. te od travnja 2019. do ožujka 2020. nije pružila točnu i nepristranu sliku stanja s obzirom na to da se 2019. i RIP uvelike preklapaju, nego je umjesto toga trebalo ispitati podatke za razdoblja od travnja do ožujka 2016./2017., 2017./2018., 2018./2019. i 2019./2020. kako bi se procijenila šteta i uzročno-posljedična veza. Tvrdilo se i da je usporedba narušena sezonskom i cikličkom prirodom prodaje MEG-a. Tvrdilo se i da su makroekonomski podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe za domaću industriju u cjelini pokazali da je ona bila uspješna tijekom razmatranog razdoblja, a mikropokazatelji, koji su se odnosili samo na podnositelja pritužbe, bili su neuspješni u usporedbi s drugim proizvođačima MEG-a iz Unije, koji su također izrazili sumnju u reprezentativnost podnositelja pritužbe. Nadalje, tvrdilo se da podnositelj pritužbe nije dostavio dokaze da mu je profitabilnost pala zbog pritiska uvoza zbog kojega su cijene padale brže od troškova sirovina. SABIC je tvrdio i da podnositelj pritužbe nije pružio točnu sliku stanja jer je izračunao samo profitabilnost na temelju prodaje nepovezanim kupcima te da podnositelj pritužbe nije dostavio odgovarajuće obrazloženje za isključenje ograničenog tržišta iz potrošnje u Uniji. Nadalje, SABIC je bez dokaza tvrdio da su visoke profitne marže na domaću prodaju nepovezanim kupcima, koje je industrija Unije zabilježila 2017. i 2018., možda bile posljedica kartela koji je postojao do 2017. i stoga ne bi bilo primjereno za analizu sniženja ciljnih cijena upotrijebiti profitnu maržu od 18 % jer se ta profitabilnost temelji na brojkama iz 2016. kada je kartel bio aktivan. Misija Kraljevine Saudijske Arabije sumnjala je i u izračun marže sniženja ciljnih cijena na temelju dobiti koja se ne čini utemeljena na razumnoj profitabilnosti. |
| --- | --- |

(45)

SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da podnositelj pritužbe nije objektivno procijenio štetu u smislu članka 3. stavka 2. osnovne uredbe te da postojanje materijalne štete nije potkrijepljeno činjeničnim podacima. Procjena štete i uzročno-posljedične veze na temelju usporedbe podataka za različita razdoblja, tj. od siječnja do prosinca 2017., 2018. i 2019. te od travnja 2019. do ožujka 2020. nije pružila točnu i nepristranu sliku stanja s obzirom na to da se 2019. i RIP uvelike preklapaju, nego je umjesto toga trebalo ispitati podatke za razdoblja od travnja do ožujka 2016./2017., 2017./2018., 2018./2019. i 2019./2020. kako bi se procijenila šteta i uzročno-posljedična veza. Tvrdilo se i da je usporedba narušena sezonskom i cikličkom prirodom prodaje MEG-a. Tvrdilo se i da su makroekonomski podaci koje je dostavio podnositelj pritužbe za domaću industriju u cjelini pokazali da je ona bila uspješna tijekom razmatranog razdoblja, a mikropokazatelji, koji su se odnosili samo na podnositelja pritužbe, bili su neuspješni u usporedbi s drugim proizvođačima MEG-a iz Unije, koji su također izrazili sumnju u reprezentativnost podnositelja pritužbe. Nadalje, tvrdilo se da podnositelj pritužbe nije dostavio dokaze da mu je profitabilnost pala zbog pritiska uvoza zbog kojega su cijene padale brže od troškova sirovina. SABIC je tvrdio i da podnositelj pritužbe nije pružio točnu sliku stanja jer je izračunao samo profitabilnost na temelju prodaje nepovezanim kupcima te da podnositelj pritužbe nije dostavio odgovarajuće obrazloženje za isključenje ograničenog tržišta iz potrošnje u Uniji. Nadalje, SABIC je bez dokaza tvrdio da su visoke profitne marže na domaću prodaju nepovezanim kupcima, koje je industrija Unije zabilježila 2017. i 2018., možda bile posljedica kartela koji je postojao do 2017. i stoga ne bi bilo primjereno za analizu sniženja ciljnih cijena upotrijebiti profitnu maržu od 18 % jer se ta profitabilnost temelji na brojkama iz 2016. kada je kartel bio aktivan. Misija Kraljevine Saudijske Arabije sumnjala je i u izračun marže sniženja ciljnih cijena na temelju dobiti koja se ne čini utemeljena na razumnoj profitabilnosti.

| (46) | Uvodno se podsjeća da je za utvrđivanje materijalne štete prima facie potrebno, među ostalim, ispitati relevantne čimbenike opisane u članku 5. stavku 2. točki (d) osnovne uredbe. Naime, u tekstu članka 5. stavka 2. osnovne uredbe navodi se da pritužba sadržava podatke o promjenama obujma navodnog dampinškog uvoza, učinku tih uvoza na cijene istovjetnog proizvoda na tržištu Unije i učinku uvoza na industriju Unije, a kako to pokazuju relevantni (ne nužno svi) čimbenici i pokazatelji koji se odnose na stanje industrije Unije, kao što je navedeno u članku 3. stavcima 3. i 5. U članku 3. stavku 5. osnovne uredbe navodi se da popis nije konačan, a jedan ili nekoliko navedenih čimbenika ne moraju nužno biti odlučujući. Stoga se ne moraju svi čimbenici pogoršati kako bi se prima facie utvrdila materijalna šteta. Nadalje, postojanje drugih čimbenika koji bi mogli utjecati na stanje industrije Unije ne podrazumijeva nužno da učinak dampinškog uvoza na tu industriju nije materijalan. |
| --- | --- |

(46)

Uvodno se podsjeća da je za utvrđivanje materijalne štete prima facie potrebno, među ostalim, ispitati relevantne čimbenike opisane u članku 5. stavku 2. točki (d) osnovne uredbe. Naime, u tekstu članka 5. stavka 2. osnovne uredbe navodi se da pritužba sadržava podatke o promjenama obujma navodnog dampinškog uvoza, učinku tih uvoza na cijene istovjetnog proizvoda na tržištu Unije i učinku uvoza na industriju Unije, a kako to pokazuju relevantni (ne nužno svi) čimbenici i pokazatelji koji se odnose na stanje industrije Unije, kao što je navedeno u članku 3. stavcima 3. i 5. U članku 3. stavku 5. osnovne uredbe navodi se da popis nije konačan, a jedan ili nekoliko navedenih čimbenika ne moraju nužno biti odlučujući. Stoga se ne moraju svi čimbenici pogoršati kako bi se prima facie utvrdila materijalna šteta. Nadalje, postojanje drugih čimbenika koji bi mogli utjecati na stanje industrije Unije ne podrazumijeva nužno da učinak dampinškog uvoza na tu industriju nije materijalan.

prima facie

prima facie

| (47) | Konkretna analiza štete iz pritužbe koju je provela Komisija pokazala je da dovoljno dokaza upućuje na povećan prodor na tržište Unije (i apsolutno i relativno) uvoza iz KSA-e i SAD-a po cijenama koje su niže od cijena (u slučaju uvoza iz SAD-a) i znatno niže od ciljnih cijena industrije Unije. Čini se da je to imalo materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije, što se primjerice vidi po smanjenju proizvodnje, prodaje i tržišnog udjela, pogoršanju financijskih rezultata ili po cijenama koje naplaćuje industrija Unije. Kad je riječ o tvrdnji za razmatrano razdoblje i razdoblje ispitnog postupka, Komisijina je praksa i u fazi pritužbe odabrati razdoblje ispitnog postupka od jedne godine i prethodne tri kalendarske godine. Na primjedbu SABIC-a o prodaji na ograničenom tržištu podnositelj pritužbe dostavio je dokaze o takvoj prodaji. Zato je ispitano cijelo tržište, s fokusom na slobodno tržište za neke aspekte analize štete. Naknadnom analizom informacija koje je Komisija stavila na raspolaganje utvrđeno je, među ostalim, razdvajanje slobodnog tržišta od ograničenoga. U pogledu tvrdnje da izračun profitabilnosti sniženja ciljnih cijena nije bio točan jer se temeljio na nerazumnoj profitnoj marži, napominje se da je Komisija bila zadovoljna dokazima o sniženju ciljnih cijena koje je dostavio podnositelj pritužbe te je to smatrala dovoljnim dokazom prima facie. |
| --- | --- |

(47)

Konkretna analiza štete iz pritužbe koju je provela Komisija pokazala je da dovoljno dokaza upućuje na povećan prodor na tržište Unije (i apsolutno i relativno) uvoza iz KSA-e i SAD-a po cijenama koje su niže od cijena (u slučaju uvoza iz SAD-a) i znatno niže od ciljnih cijena industrije Unije. Čini se da je to imalo materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije, što se primjerice vidi po smanjenju proizvodnje, prodaje i tržišnog udjela, pogoršanju financijskih rezultata ili po cijenama koje naplaćuje industrija Unije. Kad je riječ o tvrdnji za razmatrano razdoblje i razdoblje ispitnog postupka, Komisijina je praksa i u fazi pritužbe odabrati razdoblje ispitnog postupka od jedne godine i prethodne tri kalendarske godine. Na primjedbu SABIC-a o prodaji na ograničenom tržištu podnositelj pritužbe dostavio je dokaze o takvoj prodaji. Zato je ispitano cijelo tržište, s fokusom na slobodno tržište za neke aspekte analize štete. Naknadnom analizom informacija koje je Komisija stavila na raspolaganje utvrđeno je, među ostalim, razdvajanje slobodnog tržišta od ograničenoga. U pogledu tvrdnje da izračun profitabilnosti sniženja ciljnih cijena nije bio točan jer se temeljio na nerazumnoj profitnoj marži, napominje se da je Komisija bila zadovoljna dokazima o sniženju ciljnih cijena koje je dostavio podnositelj pritužbe te je to smatrala dovoljnim dokazom prima facie.

prima facie

| (48) | Mitsubishi je tvrdio da je 2017. mogla biti iznimna godina za industriju Unije i da stoga 2017. nije mogla biti primjerena referentna godina za procjenu štete, a razdoblje razmatrano u pritužbi trebalo je produljiti na prethodne godine. Nadalje, tvrdilo se da bi zbog ugovora na jednu do dvije godine u tom sektoru mogla biti potrebna i procjena duljeg razdoblja. Društvo Mitsubishi tvrdilo je da se u pritužbi pokazalo da cijene uvoza iz SAD-a i KSA-e nisu bile niže na općoj razini tijekom razdoblja ispitnog postupka te da je zahtjev za dokazima o materijalnom sniženju cijena posebno važan u ovom predmetu s obzirom na to da se većina prodaje obavlja na temelju ugovora koji obično traju jednu ili dvije godine. Komisija je smatrala da nijedna od tvrdnji društva Mitsubishi nije osporila zaključak da ima dovoljno dokaza za pokretanje antidampinškog postupka. Prije 1. siječnja 2017. nije bilo iznimnih događaja koji bi opravdali produljenje razmatranog razdoblja. Razmatrano razdoblje omogućuje da se u obzir uzmu posebnosti jednogodišnjih ili dvogodišnjih ugovora. Pritužba je doista sadržavala dovoljno dokaza da dampinški uvoz ima materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije, a Komisiju su uvjerili dokazi o sniženju cijena koje je iznio podnositelj, kao i dokazi o padu cijena i prodaji po cijenama ispod troškova industrije Unije. |
| --- | --- |

(48)

Mitsubishi je tvrdio da je 2017. mogla biti iznimna godina za industriju Unije i da stoga 2017. nije mogla biti primjerena referentna godina za procjenu štete, a razdoblje razmatrano u pritužbi trebalo je produljiti na prethodne godine. Nadalje, tvrdilo se da bi zbog ugovora na jednu do dvije godine u tom sektoru mogla biti potrebna i procjena duljeg razdoblja. Društvo Mitsubishi tvrdilo je da se u pritužbi pokazalo da cijene uvoza iz SAD-a i KSA-e nisu bile niže na općoj razini tijekom razdoblja ispitnog postupka te da je zahtjev za dokazima o materijalnom sniženju cijena posebno važan u ovom predmetu s obzirom na to da se većina prodaje obavlja na temelju ugovora koji obično traju jednu ili dvije godine. Komisija je smatrala da nijedna od tvrdnji društva Mitsubishi nije osporila zaključak da ima dovoljno dokaza za pokretanje antidampinškog postupka. Prije 1. siječnja 2017. nije bilo iznimnih događaja koji bi opravdali produljenje razmatranog razdoblja. Razmatrano razdoblje omogućuje da se u obzir uzmu posebnosti jednogodišnjih ili dvogodišnjih ugovora. Pritužba je doista sadržavala dovoljno dokaza da dampinški uvoz ima materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije, a Komisiju su uvjerili dokazi o sniženju cijena koje je iznio podnositelj, kao i dokazi o padu cijena i prodaji po cijenama ispod troškova industrije Unije.

| (49) | SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da podnositelj pritužbe nije dokazao postojanje uzročno-posljedične veze u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe jer je ispitao samo učinak na cijene, a ne korelaciju između obujma uvoza iz KSA-e i SAD-a. Nadalje, tvrdio je da se obujam uvoza MEG-a iz KSA-e u razmatranom razdoblju smanjio i da cijene uvoza iz KSA-e nisu mogle negativno utjecati na podnositelja pritužbe jer nije bilo sniženja cijena. |
| --- | --- |

(49)

SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da podnositelj pritužbe nije dokazao postojanje uzročno-posljedične veze u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe jer je ispitao samo učinak na cijene, a ne korelaciju između obujma uvoza iz KSA-e i SAD-a. Nadalje, tvrdio je da se obujam uvoza MEG-a iz KSA-e u razmatranom razdoblju smanjio i da cijene uvoza iz KSA-e nisu mogle negativno utjecati na podnositelja pritužbe jer nije bilo sniženja cijena.

| (50) | Podnositelj pritužbe analizirao je učinak obujma na kumulativnoj osnovi jer su u toj fazi bili ispunjeni uvjeti iz članka 3. stavka 4. osnovne uredbe. Istodobno pogoršanje stanja industrije Unije i povećani prodor dampinškog uvoza snažno upućuju na postojanje uzročno-posljedične veze. Izostanak sniženja cijena ne znači da izvozne cijene nisu mogle prouzročiti štetu kad su cijene industrije Unije bile rezultat snažnog pritiska na cijene zbog dampinškog uvoza po niskim cijenama. Za utvrđivanje štete i uzročno-posljedične veze bitno je da proizvođači iz Unije nisu imali drugu mogućnost osim smanjivanja svoje prodajne cijene kako bi obranili svoj tržišni udio i održali razumnu razinu proizvodnje. Nadalje, zbog prodaje dampinškog uvoza na otvorenom i transparentnom tržištu na kojem su cijene dobro poznate pogoršalo se stanje industrije Unije, koja je bila prisiljena smanjiti prodajne cijene kako bi ograničila gubitak tržišnog udjela. |
| --- | --- |

(50)

Podnositelj pritužbe analizirao je učinak obujma na kumulativnoj osnovi jer su u toj fazi bili ispunjeni uvjeti iz članka 3. stavka 4. osnovne uredbe. Istodobno pogoršanje stanja industrije Unije i povećani prodor dampinškog uvoza snažno upućuju na postojanje uzročno-posljedične veze. Izostanak sniženja cijena ne znači da izvozne cijene nisu mogle prouzročiti štetu kad su cijene industrije Unije bile rezultat snažnog pritiska na cijene zbog dampinškog uvoza po niskim cijenama. Za utvrđivanje štete i uzročno-posljedične veze bitno je da proizvođači iz Unije nisu imali drugu mogućnost osim smanjivanja svoje prodajne cijene kako bi obranili svoj tržišni udio i održali razumnu razinu proizvodnje. Nadalje, zbog prodaje dampinškog uvoza na otvorenom i transparentnom tržištu na kojem su cijene dobro poznate pogoršalo se stanje industrije Unije, koja je bila prisiljena smanjiti prodajne cijene kako bi ograničila gubitak tržišnog udjela.

| (51) | SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da podnositelj pritužbe nije ispitao druge uzroke štete kao što su učinci kartela kupaca etilena, koji je trajao barem do ožujka 2017., a i nakon toga je vjerojatno imao učinke. SABIC je istaknuo i druge čimbenike kao što su i. nekonkurentnost industrije Unije jer je prosječni trošak proizvodnje u Uniji viši nego na Bliskom istoku i u Sjevernoj Americi; ii. smanjenje udjela etilen-oksida koji se upotrebljava za proizvodnju MEG-a u korist drugih derivata etilen-oksida; iii. povećanje uvoza polietilen tereftalata („PET”), što je izravno utjecalo na potrošnju MEG-a; iv. samoprouzročena šteta izazvana uvozom MEG-a iz KSA-e. Stoga je tvrdio da podnositelj pritužbe nije poštovao zahtjeve iz članka 3. stavka 7. osnovne uredbe jer nije objavio prethodno navedene druge poznate uzroke štete i nije proveo analizu nepripisivanja. Mitsubishi je tvrdio i da se navodna šteta može pripisati i. globalnom padu cijena MEG-a i ii. nekonkurentnosti industrije Unije, a ne navodnom dampingu. Tvrdio je i da su proizvođači iz Unije koji nisu podnijeli pritužbu ostvarili bolje rezultate od proizvođača iz Unije koji su podnijeli pritužbu i da se oporavljaju. |
| --- | --- |

(51)

SABIC i Misija Kraljevine Saudijske Arabije tvrdili su da podnositelj pritužbe nije ispitao druge uzroke štete kao što su učinci kartela kupaca etilena, koji je trajao barem do ožujka 2017., a i nakon toga je vjerojatno imao učinke. SABIC je istaknuo i druge čimbenike kao što su i. nekonkurentnost industrije Unije jer je prosječni trošak proizvodnje u Uniji viši nego na Bliskom istoku i u Sjevernoj Americi; ii. smanjenje udjela etilen-oksida koji se upotrebljava za proizvodnju MEG-a u korist drugih derivata etilen-oksida; iii. povećanje uvoza polietilen tereftalata („PET”), što je izravno utjecalo na potrošnju MEG-a; iv. samoprouzročena šteta izazvana uvozom MEG-a iz KSA-e. Stoga je tvrdio da podnositelj pritužbe nije poštovao zahtjeve iz članka 3. stavka 7. osnovne uredbe jer nije objavio prethodno navedene druge poznate uzroke štete i nije proveo analizu nepripisivanja. Mitsubishi je tvrdio i da se navodna šteta može pripisati i. globalnom padu cijena MEG-a i ii. nekonkurentnosti industrije Unije, a ne navodnom dampingu. Tvrdio je i da su proizvođači iz Unije koji nisu podnijeli pritužbu ostvarili bolje rezultate od proizvođača iz Unije koji su podnijeli pritužbu i da se oporavljaju.

| (52) | Analizom Komisije potvrđeno je da nijedan od navedenih elemenata, bio činjenično točan ili ne, ne dovodi u pitanje zaključak da ima dovoljno dokaza za pokretanje antidampinškog postupka s obzirom na tvrdnju da dampinški uvoz ima materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(52)

Analizom Komisije potvrđeno je da nijedan od navedenih elemenata, bio činjenično točan ili ne, ne dovodi u pitanje zaključak da ima dovoljno dokaza za pokretanje antidampinškog postupka s obzirom na tvrdnju da dampinški uvoz ima materijalno štetan učinak na stanje industrije Unije.

| (53) | CIRFS je tvrdio da su u pritužbe trebale biti uključene negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 kao čimbenika koji je u 2020. nanio štetu i pogrešno je naveo da je razdobljem ispitnog postupka u pritužbi obuhvaćeno razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. |
| --- | --- |

(53)

CIRFS je tvrdio da su u pritužbe trebale biti uključene negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 kao čimbenika koji je u 2020. nanio štetu i pogrešno je naveo da je razdobljem ispitnog postupka u pritužbi obuhvaćeno razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020.

| (54) | Zapravo je razdoblje ispitnog postupka iz pritužbe počelo 1. travnja 2019. i završilo 31. ožujka 2020. te bi stoga industrija Unije osjetila sve posljedice pandemije bolesti COVID-19 nakon razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(54)

Zapravo je razdoblje ispitnog postupka iz pritužbe počelo 1. travnja 2019. i završilo 31. ožujka 2020. te bi stoga industrija Unije osjetila sve posljedice pandemije bolesti COVID-19 nakon razdoblja ispitnog postupka.

| (55) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je potvrdila da je podnositelj pritužbe dostavio dovoljno dokaza o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi, čime su ispunjeni zahtjevi iz članka 5.2. Sporazuma o antidampingu i članka 5. stavka 2. osnovne uredbe. Pritužba je tako ispunila uvjete za pokretanje postupka. |
| --- | --- |

(55)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je potvrdila da je podnositelj pritužbe dostavio dovoljno dokaza o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi, čime su ispunjeni zahtjevi iz članka 5.2. Sporazuma o antidampingu i članka 5. stavka 2. osnovne uredbe. Pritužba je tako ispunila uvjete za pokretanje postupka.

| (56) | U odjeljcima u nastavku Komisija je razmotrila sve ostale relevantne primjedbe. |
| --- | --- |

(56)

U odjeljcima u nastavku Komisija je razmotrila sve ostale relevantne primjedbe.

1.4.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (57) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.4.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (58) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji koji su prijavili proizvođači iz Unije u okviru analize reprezentativnosti prije pokretanja postupka. U tom su uzorku bila tri proizvođača iz Unije, a dva su bila povezana. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 64,1 % ukupne proizvodnje u Uniji i 65 % ukupne prodaje u Uniji. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba te je uzorak stoga potvrđen. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji koji su prijavili proizvođači iz Unije u okviru analize reprezentativnosti prije pokretanja postupka. U tom su uzorku bila tri proizvođača iz Unije, a dva su bila povezana. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 64,1 % ukupne proizvodnje u Uniji i 65 % ukupne prodaje u Uniji. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba te je uzorak stoga potvrđen.

1.4.2.   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (59) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(59)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (60) | Dva nepovezana uvoznika dostavila su zatražene informacije i pristala da ih se uključi u uzorak. S obzirom na mali broj odgovora, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(60)

Dva nepovezana uvoznika dostavila su zatražene informacije i pristala da ih se uključi u uzorak. S obzirom na mali broj odgovora, Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

1.4.3.   Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz Sjedinjenih Američkih Država

Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz Sjedinjenih Američkih Država

| (61) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Sjedinjenim Američkim Državama zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Sjedinjenih Američkih Država zatražila da navede ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(61)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Sjedinjenim Američkim Državama zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Sjedinjenih Američkih Država zatražila da navede ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima.

| (62) | Pet proizvođača izvoznika u Sjedinjenim Američkim Državama dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od dviju grupa proizvođačâ izvoznikâ na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su tijekom razdoblja ispitnog postupka približno 55 % uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država u Uniju (EU27). U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima Sjedinjenih Američkih Država. Nije zaprimljena nijedna primjedba te je uzorak potvrđen. |
| --- | --- |

(62)

Pet proizvođača izvoznika u Sjedinjenim Američkim Državama dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od dviju grupa proizvođačâ izvoznikâ na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Grupe proizvođača izvoznika u uzorku činile su tijekom razdoblja ispitnog postupka približno 55 % uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država u Uniju (EU27). U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima Sjedinjenih Američkih Država. Nije zaprimljena nijedna primjedba te je uzorak potvrđen.

1.4.4.   Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz KSA-e

Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ iz KSA-e

| (63) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz KSA-e zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije KSA-e zatražila da navede ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(63)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz KSA-e zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije KSA-e zatražila da navede ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, i/ili da stupi u kontakt s njima.

| (64) | Četiri proizvođača iz KSA-e dostavila su zatražene informacije i pristala da ih se uključi u uzorak. Međutim, jedan od njih nije prijavio izvoz tijekom razdoblja ispitnog postupka, a preostala su tri povezana, jer dva proizvode u KSA-i na temelju sporazuma o zajedničkom pothvatu s trećim proizvođačem. S obzirom na prethodno navedeno Komisija je odlučila da neće odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz KSA-e. |
| --- | --- |

(64)

Četiri proizvođača iz KSA-e dostavila su zatražene informacije i pristala da ih se uključi u uzorak. Međutim, jedan od njih nije prijavio izvoz tijekom razdoblja ispitnog postupka, a preostala su tri povezana, jer dva proizvode u KSA-i na temelju sporazuma o zajedničkom pothvatu s trećim proizvođačem. S obzirom na prethodno navedeno Komisija je odlučila da neće odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz KSA-e.

1.5.   Odgovori na upitnik i provjere na daljinu

Odgovori na upitnik i provjere na daljinu

| (65) | Upitnici za proizvođače iz Unije, nepovezane uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike objavljeni su na internetu (4) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(65)

Upitnici za proizvođače iz Unije, nepovezane uvoznike, korisnike i proizvođače izvoznike objavljeni su na internetu (4) na dan pokretanja postupka.

4

| (66) | Odgovore na upitnik Komisija je primila od triju proizvođača iz Unije u uzorku, dvaju nepovezanih uvoznika (Helm i Oxyde), sedam korisnika (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale) i osam proizvođača izvoznika (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc, Saudi Kayan Petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company, Jubail United Petrochemical Company). |
| --- | --- |

(66)

Odgovore na upitnik Komisija je primila od triju proizvođača iz Unije u uzorku, dvaju nepovezanih uvoznika (Helm i Oxyde), sedam korisnika (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale) i osam proizvođača izvoznika (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc, Saudi Kayan Petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company, Jubail United Petrochemical Company).

| (67) | Komisija je zatražila i unakrsno provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i odgovarajućih mjera poduzetih za njezino suzbijanje („Obavijest o bolesti COVID-19”) (5) Komisija nije mogla obaviti posjete radi provjere u poslovnim prostorima društava u uzorku i korisnika koji surađuju. Umjesto toga, Komisija je putem videokonferencije provela daljinske unakrsne provjere informacija koje su dostavila sljedeća društva:
  Proizvođači iz Unije:






  — | BASF Antwerpen N.V., Belgija (i njegovo povezano prodajno društvo BASF SE) |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisija je zatražila i unakrsno provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i odgovarajućih mjera poduzetih za njezino suzbijanje („Obavijest o bolesti COVID-19”) (5) Komisija nije mogla obaviti posjete radi provjere u poslovnim prostorima društava u uzorku i korisnika koji surađuju. Umjesto toga, Komisija je putem videokonferencije provela daljinske unakrsne provjere informacija koje su dostavila sljedeća društva:

5

Proizvođači iz Unije:

—

BASF Antwerpen N.V., Belgija (i njegovo povezano prodajno društvo BASF SE)

| — | INEOS NV, Belgija (i njegovo povezano prodajno društvo INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS NV, Belgija (i njegovo povezano prodajno društvo INEOS Europe AG)

| — | INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Njemačka (i njegovo povezano prodajno društvo INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Njemačka (i njegovo povezano prodajno društvo INEOS Europe AG)

Proizvođači izvoznici iz Sjedinjenih Američkih Država:

| — | Lotte Chemical Louisiana LLC |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical Louisiana LLC

| — | MEGlobal Americas Inc |
| --- | --- |

—

MEGlobal Americas Inc

Povezani trgovci, uvoznici i prerađivači:

| — | MEGlobal International FZE, Ujedinjeni Arapski Emirati |
| --- | --- |

—

MEGlobal International FZE, Ujedinjeni Arapski Emirati

| — | MEGlobal Europe GmbH, Švicarska |
| --- | --- |

—

MEGlobal Europe GmbH, Švicarska

| — | Equipolymers GmbH, Njemačka |
| --- | --- |

—

Equipolymers GmbH, Njemačka

Proizvođači izvoznici iz KSA-e:

| — | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) |
| --- | --- |

—

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

| — | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) |
| --- | --- |

—

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

| — | Eastern Petrochemical Company (Sharq) |
| --- | --- |

—

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

| — | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) |
| --- | --- |

—

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

| — | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) |
| --- | --- |

—

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

| — | Jubail United Petrochemical Company (United) |
| --- | --- |

—

Jubail United Petrochemical Company (United)

Trgovci povezani s proizvođačima izvoznicima u KSA-i

| — | Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), KSA |
| --- | --- |

—

Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), KSA

Povezani trgovci, uvoznici i prerađivači:

| — | SABIC Petrochemicals B.V., Nizozemska |
| --- | --- |

—

SABIC Petrochemicals B.V., Nizozemska

| — | SABIC Italia Srl, Italija |
| --- | --- |

—

SABIC Italia Srl, Italija

| — | Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Nizozemska |
| --- | --- |

—

Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Nizozemska

1.6.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (68) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(68)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

| (69) | CPME je tvrdio da razdoblje ispitnog postupka koje je odabrala Komisija ne uključuje razdoblje neposredno prije pokretanja ispitnog postupka, kako je propisano člankom 6. stavkom 1. osnovne uredbe. CPME je tvrdio da je, s obzirom na to da je ispitni postupak pokrenut 14. listopada 2020., razdoblje od srpnja do rujna 2020. trebalo uključiti u razdoblje ispitnog postupka. CPME je tvrdio da je razdoblje od siječnja 2020. do lipnja 2020., uključeno u razdoblje ispitnog postupka, narušeno učinkom pandemije bolesti COVID-19. Stoga CPME vjeruje da bi za potrebe procjene štete i interesa Unije Komisija trebala prikupljati podatke nakon RIP-a. |
| --- | --- |

(69)

CPME je tvrdio da razdoblje ispitnog postupka koje je odabrala Komisija ne uključuje razdoblje neposredno prije pokretanja ispitnog postupka, kako je propisano člankom 6. stavkom 1. osnovne uredbe. CPME je tvrdio da je, s obzirom na to da je ispitni postupak pokrenut 14. listopada 2020., razdoblje od srpnja do rujna 2020. trebalo uključiti u razdoblje ispitnog postupka. CPME je tvrdio da je razdoblje od siječnja 2020. do lipnja 2020., uključeno u razdoblje ispitnog postupka, narušeno učinkom pandemije bolesti COVID-19. Stoga CPME vjeruje da bi za potrebe procjene štete i interesa Unije Komisija trebala prikupljati podatke nakon RIP-a.

| (70) | Komisija ima slobodu odabira razdoblja ispitnog postupka. U ovom slučaju odabrano razdoblje ima dvostruku prednost – blizu je datumu pokretanja postupka i temelji se na polugodišnjem razdoblju što olakšava suradnju društava, a time pridonosi točnosti i primjerenosti zaključaka. Učinci pandemije bolesti COVID-19 dio su analize uzročnosti, što može biti relevantno za čimbenike koji mogu oslabiti uzročno-posljedičnu vezu. Ta je tvrdnja stoga odbačena. |
| --- | --- |

(70)

Komisija ima slobodu odabira razdoblja ispitnog postupka. U ovom slučaju odabrano razdoblje ima dvostruku prednost – blizu je datumu pokretanja postupka i temelji se na polugodišnjem razdoblju što olakšava suradnju društava, a time pridonosi točnosti i primjerenosti zaključaka. Učinci pandemije bolesti COVID-19 dio su analize uzročnosti, što može biti relevantno za čimbenike koji mogu oslabiti uzročno-posljedičnu vezu. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (71) | Predmetni proizvod je monoetilen glikol (trenutačni broj EZ 203-473-3), podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država i Kraljevine Saudijske Arabije, trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2905 31 00 (oznaka TARIC 2905310010) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(71)

Predmetni proizvod je monoetilen glikol (trenutačni broj EZ 203-473-3), podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država i Kraljevine Saudijske Arabije, trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2905 31 00 (oznaka TARIC 2905310010) („predmetni proizvod”).

| (72) | MEG je također označen nazivima etilen glikol, etandiol i etan-1,2-diol. |
| --- | --- |

(72)

MEG je također označen nazivima etilen glikol, etandiol i etan-1,2-diol.

| (73) | MEG se proizvodi od različitih sirovina (etan, propan, NGL, butan) za proizvodnju etilena. Etilen se zatim miješa s kisikom da bi nastao etilen-oksid, a zatim s vodom da bi se proizveo monoetilen glikol. |
| --- | --- |

(73)

MEG se proizvodi od različitih sirovina (etan, propan, NGL, butan) za proizvodnju etilena. Etilen se zatim miješa s kisikom da bi nastao etilen-oksid, a zatim s vodom da bi se proizveo monoetilen glikol.

| (74) | MEG je roba koja je komercijalno dostupna u dvije različite klase: klasa za proizvodnju vlakana i tehnička klasa. Svojstvo klase za proizvodnju vlakana visoka je čistoća (99,9 %), a tehnička je klasa nižeg stupnja čistoće. |
| --- | --- |

(74)

MEG je roba koja je komercijalno dostupna u dvije različite klase: klasa za proizvodnju vlakana i tehnička klasa. Svojstvo klase za proizvodnju vlakana visoka je čistoća (99,9 %), a tehnička je klasa nižeg stupnja čistoće.

| (75) | MEG klase za proizvodnju vlakana se uglavnom upotrebljava u proizvodnji PET-a, poliesterskih vlakana, smola i folija. MEG tehničke klase uglavnom se upotrebljava u automobilskom sektoru kao antifriz. Ostale primjene MEG-a uključuju sredstvo za prijenos topline, tekućine za odleđivanje, površinske premaze, nezasićene poliesterske smole, poliesterske poliole i dehidrogenaciju prirodnog plina. |
| --- | --- |

(75)

MEG klase za proizvodnju vlakana se uglavnom upotrebljava u proizvodnji PET-a, poliesterskih vlakana, smola i folija. MEG tehničke klase uglavnom se upotrebljava u automobilskom sektoru kao antifriz. Ostale primjene MEG-a uključuju sredstvo za prijenos topline, tekućine za odleđivanje, površinske premaze, nezasićene poliesterske smole, poliesterske poliole i dehidrogenaciju prirodnog plina.

2.2.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (76) | Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod; |
| --- | --- | --- |

(76)

Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod;

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetnih zemalja; i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetnih zemalja; i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (77) | Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3.   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

| (78) | SABIC je tvrdio da je opseg proizvoda preširok i zatražio je isključivanje MEG-a koji ne odgovara specifikacijama iz ispitnog postupka, tvrdeći da taj proizvod nije usporediv i da nije ravan prvoklasnom MEG-u (koji odgovara specifikacijama). Nadalje, SABIC je tvrdio da bi Komisija, odluči li ne isključiti MEG koji ne odgovara specifikacijama iz opsega ispitnog postupka, trebala izmijeniti kontrolni broj proizvoda („PCN”) da obuhvati i MEG koji ne odgovara specifikacijama. |
| --- | --- |

(78)

SABIC je tvrdio da je opseg proizvoda preširok i zatražio je isključivanje MEG-a koji ne odgovara specifikacijama iz ispitnog postupka, tvrdeći da taj proizvod nije usporediv i da nije ravan prvoklasnom MEG-u (koji odgovara specifikacijama). Nadalje, SABIC je tvrdio da bi Komisija, odluči li ne isključiti MEG koji ne odgovara specifikacijama iz opsega ispitnog postupka, trebala izmijeniti kontrolni broj proizvoda („PCN”) da obuhvati i MEG koji ne odgovara specifikacijama.

| (79) | MEG koji ne odgovara specifikacijama nije drukčija vrsta proizvoda, nego MEG pogoršan oksigenacijom do koje je došlo pogreškom tijekom prijevoza. Proizvođači MEG-a ne proizvode namjerno takav proizvod. Ovisno o stupnju pogoršanja, MEG koji ne odgovara specifikacijama može se odbaciti ili se može miješati s prvoklasnim MEG-om i iskoristiti za određene primjene kao što je rashladno sredstvo motora u automobilskoj industriji. Stoga je ta tvrdnja odbačena, a PCN nije trebalo izmijeniti. |
| --- | --- |

(79)

MEG koji ne odgovara specifikacijama nije drukčija vrsta proizvoda, nego MEG pogoršan oksigenacijom do koje je došlo pogreškom tijekom prijevoza. Proizvođači MEG-a ne proizvode namjerno takav proizvod. Ovisno o stupnju pogoršanja, MEG koji ne odgovara specifikacijama može se odbaciti ili se može miješati s prvoklasnim MEG-om i iskoristiti za određene primjene kao što je rashladno sredstvo motora u automobilskoj industriji. Stoga je ta tvrdnja odbačena, a PCN nije trebalo izmijeniti.

3.   DAMPING

3.1.   KSA

KSA

| (80) | Za proizvođače izvoznike u KSA-i nije proveden odabir uzorka. SABIC, jedina grupa društava, ima šest proizvodnih subjekata i svakomu su posebno provjereni troškovi proizvodnje. Samo je jedan od šest proizvodnih subjekata proizvodio za domaće tržište i stoga je za izračun uobičajene vrijednosti upotrijebljen njegov trošak proizvodnje. Međutim, na razini grupe društava ispitani su domaća prodaja i izvoz u Uniju. |
| --- | --- |

(80)

Za proizvođače izvoznike u KSA-i nije proveden odabir uzorka. SABIC, jedina grupa društava, ima šest proizvodnih subjekata i svakomu su posebno provjereni troškovi proizvodnje. Samo je jedan od šest proizvodnih subjekata proizvodio za domaće tržište i stoga je za izračun uobičajene vrijednosti upotrijebljen njegov trošak proizvodnje. Međutim, na razini grupe društava ispitani su domaća prodaja i izvoz u Uniju.

3.1.1.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (81) | Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje grupe proizvođačâ izvoznikâ reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Iz toga slijedi da je ukupna prodaja istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje grupe proizvođačâ izvoznikâ reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Iz toga slijedi da je ukupna prodaja istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu bila reprezentativna.

| (82) | Budući da se samo jedna vrsta proizvoda prodavala na domaćem tržištu i izvozila u Uniju, Komisija nije morala provjeravati reprezentativnost na razini vrste proizvoda. |
| --- | --- |

(82)

Budući da se samo jedna vrsta proizvoda prodavala na domaćem tržištu i izvozila u Uniju, Komisija nije morala provjeravati reprezentativnost na razini vrste proizvoda.

| (83) | Komisija je zatim definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je zatim definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

| (84) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako je obujam prodaje, prodano po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška, činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje i |
| --- | --- | --- |

(84)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako je obujam prodaje, prodano po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška, činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (85) | U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(85)

U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom RIP-a.

| (86) | Uobičajena vrijednost je stvarna domaća cijena isključivo profitabilne domaće prodaje tijekom RIP-a:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje ili |
| --- | --- | --- |

(86)

Uobičajena vrijednost je stvarna domaća cijena isključivo profitabilne domaće prodaje tijekom RIP-a:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena niža od jediničnog troška proizvodnje.

3.1.2.   Prilagodbe troškova proizvodnje

Prilagodbe troškova proizvodnje

| (87) | Proizvođači izvoznici koji surađuju kupuju sirovinu za proizvodnju MEG-a, ponajviše propan, od povezanog društva Saudi Aramco u državnom vlasništvu, monopolnog dobavljača u zemlji. |
| --- | --- |

(87)

Proizvođači izvoznici koji surađuju kupuju sirovinu za proizvodnju MEG-a, ponajviše propan, od povezanog društva Saudi Aramco u državnom vlasništvu, monopolnog dobavljača u zemlji.

| (88) | SABIC je bio u vlasništvu državnog tijela KSA Public Investment Fund („PIF”) do kraja lipnja 2020., kada je Saudi Aramco kupio 70 % udjela. Vlada KSA-e vlasnik je 95,8 % društva Saudi Aramco, a njegova ekscelencija Yasir O. Al-Rumayyan, predsjednik društva Aramco od 2016., ujedno je od 2015. i guverner i direktor PIF-a. Stoga se ta dva društva smatraju povezanima, jer je vlada dioničar, a njegova ekscelencija Yasir O. AL Rumayyan direktor u obama društvima. |
| --- | --- |

(88)

SABIC je bio u vlasništvu državnog tijela KSA Public Investment Fund („PIF”) do kraja lipnja 2020., kada je Saudi Aramco kupio 70 % udjela. Vlada KSA-e vlasnik je 95,8 % društva Saudi Aramco, a njegova ekscelencija Yasir O. Al-Rumayyan, predsjednik društva Aramco od 2016., ujedno je od 2015. i guverner i direktor PIF-a. Stoga se ta dva društva smatraju povezanima, jer je vlada dioničar, a njegova ekscelencija Yasir O. AL Rumayyan direktor u obama društvima.

| (89) | Zbog tog se odnosa kupnja sirovina ne može razmatrati u uobičajenom tijeku trgovine i stoga se ne može iskoristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U konkretnom slučaju propana (sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju etilena i zatim MEG-a) vlada određuje cijene s obzirom na djelatnost svojih povezanih društava. Taj odnos stoga izravno utječe na cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(89)

Zbog tog se odnosa kupnja sirovina ne može razmatrati u uobičajenom tijeku trgovine i stoga se ne može iskoristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U konkretnom slučaju propana (sirovine koja se upotrebljava za proizvodnju etilena i zatim MEG-a) vlada određuje cijene s obzirom na djelatnost svojih povezanih društava. Taj odnos stoga izravno utječe na cijene, u skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe.

| (90) | Zato je Komisija detaljno ispitala kupnje sirovina, a uobičajenu vrijednost izračunala metodom opisanom u nastavku. SABIC kupuje propan od društva Saudi Aramco po cijeni koju je vlada fiksirala na 20 % ispod japanske cijene propana (6). |
| --- | --- |

(90)

Zato je Komisija detaljno ispitala kupnje sirovina, a uobičajenu vrijednost izračunala metodom opisanom u nastavku. SABIC kupuje propan od društva Saudi Aramco po cijeni koju je vlada fiksirala na 20 % ispod japanske cijene propana (6).

6

| (91) | Na temelju članka 2. stavka 5. drugog podstavka osnovne uredbe troškovi u vezi proizvodnje i prodaje proizvoda iz ispitnog postupka koji se ne odražavaju na prihvatljiv način u poslovnim knjigama dotične stranke, prilagođavaju se ili utvrđuju na temelju drugih proizvođača ili izvoznika u istoj zemlji, odnosno ako ti podaci nisu dostupni ili se ne mogu koristiti, na bilo kojoj drugoj osnovi, uključujući podatke s drugih reprezentativnih tržišta. |
| --- | --- |

(91)

Na temelju članka 2. stavka 5. drugog podstavka osnovne uredbe troškovi u vezi proizvodnje i prodaje proizvoda iz ispitnog postupka koji se ne odražavaju na prihvatljiv način u poslovnim knjigama dotične stranke, prilagođavaju se ili utvrđuju na temelju drugih proizvođača ili izvoznika u istoj zemlji, odnosno ako ti podaci nisu dostupni ili se ne mogu koristiti, na bilo kojoj drugoj osnovi, uključujući podatke s drugih reprezentativnih tržišta.

| (92) | Komisija je utvrdila da se trošak propanske sirovine ne odražava objektivno u evidenciji SABIC-a zbog njegova odnosa s dobavljačem. Stoga je Komisija pribjegla prilagodbi troška propana povećanjem cijene koju SABIC plaća Saudi Aramcu kako bi uklonila popust od 20 % i dovela trošak do razine referentne vrijednosti kojom se služi vlada KSA-e. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je utvrdila da se trošak propanske sirovine ne odražava objektivno u evidenciji SABIC-a zbog njegova odnosa s dobavljačem. Stoga je Komisija pribjegla prilagodbi troška propana povećanjem cijene koju SABIC plaća Saudi Aramcu kako bi uklonila popust od 20 % i dovela trošak do razine referentne vrijednosti kojom se služi vlada KSA-e.

| (93) | Na temelju prilagodbi troškova propana Komisija je prilagodila i trošak etilena koji je SABIC iskoristio u trošku proizvodnje MEG-a. |
| --- | --- |

(93)

Na temelju prilagodbi troškova propana Komisija je prilagodila i trošak etilena koji je SABIC iskoristio u trošku proizvodnje MEG-a.

| (94) | Na temelju prilagođenog troška proizvodnje analiza domaće prodaje pokazala je da je manje od 80 % ukupne domaće prodaje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila niža od troška proizvodnje. U skladu s time uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje. |
| --- | --- |

(94)

Na temelju prilagođenog troška proizvodnje analiza domaće prodaje pokazala je da je manje od 80 % ukupne domaće prodaje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila niža od troška proizvodnje. U skladu s time uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje.

3.1.3.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (95) | MEG izvezen u Uniju iz KSA-e proizvelo je šest proizvođača izvoznika, od kojih su dva zajednička pothvata s društvima ExxonMobil i SPDC (društvo koje je povezano s društvom Mitsubishi Corporation). MEG je zatim izvezen putem triju različitih mreža povezanih trgovaca i uvoznika u Uniji: jednom SABIC-ovom, jednom ExxonMobilovom i jednom SPDC-ovom. |
| --- | --- |

(95)

MEG izvezen u Uniju iz KSA-e proizvelo je šest proizvođača izvoznika, od kojih su dva zajednička pothvata s društvima ExxonMobil i SPDC (društvo koje je povezano s društvom Mitsubishi Corporation). MEG je zatim izvezen putem triju različitih mreža povezanih trgovaca i uvoznika u Uniji: jednom SABIC-ovom, jednom ExxonMobilovom i jednom SPDC-ovom.

| (96) | Izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit. |
| --- | --- |

(96)

Izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit.

| (97) | Zbog povjerljivosti podataka nepovezanih uvoznika koji surađuju, Komisija je privremeno odlučila upotrijebiti profitnu maržu upotrijebljenu u jednom prethodnom postupku u vezi s drugim kemijskim proizvodom koji proizvodi slična industrija, i koji se uvozi u sličnim okolnostima, a to je profitna marža od 6,89 % (7), utvrđena u nedavnom ispitnom postupku o poli(vinil alkoholima). U ovoj fazi ta profitna marža čini najobjektivniji temelj za postizanje zadovoljavajuće procjene izvozne cijene u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(97)

Zbog povjerljivosti podataka nepovezanih uvoznika koji surađuju, Komisija je privremeno odlučila upotrijebiti profitnu maržu upotrijebljenu u jednom prethodnom postupku u vezi s drugim kemijskim proizvodom koji proizvodi slična industrija, i koji se uvozi u sličnim okolnostima, a to je profitna marža od 6,89 % (7), utvrđena u nedavnom ispitnom postupku o poli(vinil alkoholima). U ovoj fazi ta profitna marža čini najobjektivniji temelj za postizanje zadovoljavajuće procjene izvozne cijene u skladu s tržišnim uvjetima.

7

| (98) | Tijekom ispitnog postupka podnositelj pritužbe dostavio je dokumentaciju na temelju koje je imao razloga vjerovati da su se Lotte i Mitsubishi na određeni način povezali ili sklopili dogovor o kompenzaciji za distribuciju i prodaju MEG-a, među ostalim u Uniji. Slijedom toga, podnositelj pritužbe primijetio je da se u slučajevima u kojima se izvozna cijena čini nepouzdana zbog povezanosti ili dogovora o kompenzaciji između izvoznika i uvoznika ili treće strane, izvozna cijena može izračunati na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvodi prvi put preprodaju nezavisnom kupcu. |
| --- | --- |

(98)

Tijekom ispitnog postupka podnositelj pritužbe dostavio je dokumentaciju na temelju koje je imao razloga vjerovati da su se Lotte i Mitsubishi na određeni način povezali ili sklopili dogovor o kompenzaciji za distribuciju i prodaju MEG-a, među ostalim u Uniji. Slijedom toga, podnositelj pritužbe primijetio je da se u slučajevima u kojima se izvozna cijena čini nepouzdana zbog povezanosti ili dogovora o kompenzaciji između izvoznika i uvoznika ili treće strane, izvozna cijena može izračunati na temelju cijene po kojoj se uvezeni proizvodi prvi put preprodaju nezavisnom kupcu.

| (99) | Lotte je odlučno porekao povezanost s Mitsubishijem u distribuciji i prodaji MEG-a, među ostalim u Uniji. Podaci koje je je dostavio podnositelj pritužbe bili su zastarjeli i odnosili su se na 2015., kada su društva Lotte i Mitsubishi razgovarala o mogućnosti pokretanja zajedničkog pothvata, ali to se nije ostvarilo. Lotte i Mitsubishi stoga nisu povezani. |
| --- | --- |

(99)

Lotte je odlučno porekao povezanost s Mitsubishijem u distribuciji i prodaji MEG-a, među ostalim u Uniji. Podaci koje je je dostavio podnositelj pritužbe bili su zastarjeli i odnosili su se na 2015., kada su društva Lotte i Mitsubishi razgovarala o mogućnosti pokretanja zajedničkog pothvata, ali to se nije ostvarilo. Lotte i Mitsubishi stoga nisu povezani.

| (100) | Mitsubishi je izjavio da su podaci koje je naveo podnositelj pritužbe zastarjeli i da nije povezan s Lotteom u smislu osnovne uredbe. Objasnio je da između društava Mitsubishi Corporation i Lotte ne postoje dogovori o kompenzaciji na temelju kojih bi se moglo smatrati da su Lotteove izvozne prodajne cijene MEG-a društvu Mitsubishi izvan uobičajenog tijeka trgovine. |
| --- | --- |

(100)

Mitsubishi je izjavio da su podaci koje je naveo podnositelj pritužbe zastarjeli i da nije povezan s Lotteom u smislu osnovne uredbe. Objasnio je da između društava Mitsubishi Corporation i Lotte ne postoje dogovori o kompenzaciji na temelju kojih bi se moglo smatrati da su Lotteove izvozne prodajne cijene MEG-a društvu Mitsubishi izvan uobičajenog tijeka trgovine.

| (101) | Zbog vremenskog okvira ispitnog postupka Komisija u ovoj fazi nije mogla u potpunosti ispitati te primjedbe te će ih za potrebe konačne odluke dodatno razmotriti, među ostalim njihovu prihvatljivost. |
| --- | --- |

(101)

Zbog vremenskog okvira ispitnog postupka Komisija u ovoj fazi nije mogla u potpunosti ispitati te primjedbe te će ih za potrebe konačne odluke dodatno razmotriti, među ostalim njihovu prihvatljivost.

3.1.4.   Usporedba

Usporedba

| (102) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(102)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica.

| (103) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su dodatne prilagodbe za domaće osiguranje, vozarinu u KSA-i, proviziju, rukovanje i ukrcaj te popratne troškove u KSA-i, prekooceansku vozarinu, prekooceansko osiguranje, carinske pristojbe u EU-u, troškove kredita, tehničku pomoć, bankovne naknade, rabate na kraju godine i druge naknade. |
| --- | --- |

(103)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su dodatne prilagodbe za domaće osiguranje, vozarinu u KSA-i, proviziju, rukovanje i ukrcaj te popratne troškove u KSA-i, prekooceansku vozarinu, prekooceansko osiguranje, carinske pristojbe u EU-u, troškove kredita, tehničku pomoć, bankovne naknade, rabate na kraju godine i druge naknade.

3.1.5.   Dampinška marža

Dampinška marža

| (104) | Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (105) | Za sve ostale proizvođače izvoznike iz KSA-e Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje je obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju, izražen kao udio ukupnog uvoza iz KSA-e tijekom RIP-a, koji je utvrđen na temelju podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(105)

Za sve ostale proizvođače izvoznike iz KSA-e Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje je obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju, izražen kao udio ukupnog uvoza iz KSA-e tijekom RIP-a, koji je utvrđen na temelju podataka Eurostata.

| (106) | Razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio otprilike 100 % ukupnog uvoza u RIP-u. Na temelju toga Komisija je odlučila utvrditi dampinšku maržu za sva ostala društva na razini društva koje ima najvišu dampinšku maržu. |
| --- | --- |

(106)

Razina suradnje u ovom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio otprilike 100 % ukupnog uvoza u RIP-u. Na temelju toga Komisija je odlučila utvrditi dampinšku maržu za sva ostala društva na razini društva koje ima najvišu dampinšku maržu.

| (107) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Sva ostala društva | 11,1 % |

(107)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Sva ostala društva

11,1 %

3.2.   Sjedinjene Američke Države

Sjedinjene Američke Države

3.2.1.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (108) | Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika u uzorku bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika u uzorku na domaćem tržištu bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika u uzorku bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika u uzorku na domaćem tržištu bila reprezentativna.

| (109) | Budući da se samo jedna vrsta proizvoda prodavala na domaćem tržištu i izvozila u Uniju, Komisija nije morala provjeravati reprezentativnost na razini vrste proizvoda. |
| --- | --- |

(109)

Budući da se samo jedna vrsta proizvoda prodavala na domaćem tržištu i izvozila u Uniju, Komisija nije morala provjeravati reprezentativnost na razini vrste proizvoda.

| (110) | Komisija je zatim definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je zatim definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrebljavati stvarnu domaću prodaju.

| (111) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako je obujam prodaje, prodano po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška, činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje i |
| --- | --- | --- |

(111)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako je obujam prodaje, prodano po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška, činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (112) | U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(112)

U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom RIP-a.

| (113) | Uobičajena vrijednost je stvarna domaća cijena isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsta proizvoda tijekom RIP-a:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste ili |
| --- | --- | --- |

(113)

Uobičajena vrijednost je stvarna domaća cijena isključivo profitabilne domaće prodaje tih vrsta proizvoda tijekom RIP-a:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje čini 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje te vrste ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena niža od jediničnog troška proizvodnje.

3.2.2.   Raspodjela troškova za predmetni proizvod

Raspodjela troškova za predmetni proizvod

| (114) | Na temelju raspodjele troškova koju je društvo dotad primjenjivalo, analiza domaće prodaje pokazala je da je profitabilno manje od 80 % ukupne domaće prodaje društva Lotte Chemicals Louisiana LLC, a ponderirana prosječna prodajna cijena niža je od troška proizvodnje. U skladu s time uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje. |
| --- | --- |

(114)

Na temelju raspodjele troškova koju je društvo dotad primjenjivalo, analiza domaće prodaje pokazala je da je profitabilno manje od 80 % ukupne domaće prodaje društva Lotte Chemicals Louisiana LLC, a ponderirana prosječna prodajna cijena niža je od troška proizvodnje. U skladu s time uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje.

| (115) | Za MEGlobal Americas Inc, manje od 80 % ukupne domaće prodaje bilo je profitabilno te je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje. |
| --- | --- |

(115)

Za MEGlobal Americas Inc, manje od 80 % ukupne domaće prodaje bilo je profitabilno te je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek isključivo profitabilne prodaje.

3.2.3.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (116) | Proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju su izvozili izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava. |
| --- | --- |

(116)

Proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju su izvozili izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanih društava.

| (117) | Za proizvođača izvoznika koji je predmetni proizvod izvozio izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena bila je cijena stvarno plaćena ili plativa za predmetni proizvod pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(117)

Za proizvođača izvoznika koji je predmetni proizvod izvozio izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena bila je cijena stvarno plaćena ili plativa za predmetni proizvod pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

| (118) | Za proizvođača izvoznika koji je predmetni proizvod izvozio u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik u Švicarskoj, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit. Za potonje je primijenjena ista profitna marža opisana u odjeljku o izvoznoj cijeni KSA-e. |
| --- | --- |

(118)

Za proizvođača izvoznika koji je predmetni proizvod izvozio u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik u Švicarskoj, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit. Za potonje je primijenjena ista profitna marža opisana u odjeljku o izvoznoj cijeni KSA-e.

3.2.4.   Izračun izvozne cijene kada se prodaje povezanom prerađivaču u Uniji

Izračun izvozne cijene kada se prodaje povezanom prerađivaču u Uniji

| (119) | Dio prodaje društva MEGlobal Americas od njihova povezanog uvoznika u Uniji otišao je nepovezanim kupcima te je stoga primijenjen izračun iz prethodnog odjeljka 3.2.3. |
| --- | --- |

(119)

Dio prodaje društva MEGlobal Americas od njihova povezanog uvoznika u Uniji otišao je nepovezanim kupcima te je stoga primijenjen izračun iz prethodnog odjeljka 3.2.3.

| (120) | Međutim, dio njihove prodaje od njihova povezanog uvoznika u Uniji otišlo je povezanom prerađivaču MEG-a, koji je zatim proizveo drukčiji proizvod (PET) za prodaju drugim stranama. Povezani prerađivač surađivao je u ispitnom postupku i dostavio zatražene podatke. |
| --- | --- |

(120)

Međutim, dio njihove prodaje od njihova povezanog uvoznika u Uniji otišlo je povezanom prerađivaču MEG-a, koji je zatim proizveo drukčiji proizvod (PET) za prodaju drugim stranama. Povezani prerađivač surađivao je u ispitnom postupku i dostavio zatražene podatke.

| (121) | Budući da nije bilo preprodajne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe, Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na „nekoj drugoj razumnoj osnovi”, tj. strukturi troškova PET-a. |
| --- | --- |

(121)

Budući da nije bilo preprodajne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe, Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na „nekoj drugoj razumnoj osnovi”, tj. strukturi troškova PET-a.

| (122) | S obzirom na prisutnost povezanog uvoznika, tako utvrđena cijena MEG-a zatim je upotrijebljena za izračun izvozne cijene primjenom metodologije iz prethodnog odjeljka 3.2.3. |
| --- | --- |

(122)

S obzirom na prisutnost povezanog uvoznika, tako utvrđena cijena MEG-a zatim je upotrijebljena za izračun izvozne cijene primjenom metodologije iz prethodnog odjeljka 3.2.3.

3.2.5.   Usporedba

Usporedba

| (123) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođačâ izvoznikâ u uzorku na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođačâ izvoznikâ u uzorku na temelju cijena franko tvornica.

| (124) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su dodatne prilagodbe za rukovanje i ukrcaj, vozarinu u zemlji izvoznici, prekooceansku vozarinu, prekooceansko osiguranje, carinske pristojbe i druge uvozne naknade, vozarinu u EU-u, troškove kredita, domaće osiguranje. |
| --- | --- |

(124)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su dodatne prilagodbe za rukovanje i ukrcaj, vozarinu u zemlji izvoznici, prekooceansku vozarinu, prekooceansko osiguranje, carinske pristojbe i druge uvozne naknade, vozarinu u EU-u, troškove kredita, domaće osiguranje.

3.2.6.   Dampinške marže

Dampinške marže

| (125) | Za proizvođače izvoznike u uzorku Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavkom 11. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(125)

Za proizvođače izvoznike u uzorku Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavkom 11. osnovne uredbe.

| (126) | Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže u skladu s člankom 2. stavkom 12., izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |

(126)

Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže u skladu s člankom 2. stavkom 12., izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

| (127) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži proizvođačâ izvoznikâ u uzorku. |
| --- | --- |

(127)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži proizvođačâ izvoznikâ u uzorku.

| (128) | Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 13,5 %. |
| --- | --- |

(128)

Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 13,5 %.

| (129) | Za sve ostale proizvođače izvoznike iz SAD-a Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje je obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju, izražen kao udio ukupnog uvoza iz SAD-a tijekom RIP-a, koji je utvrđen na temelju podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(129)

Za sve ostale proizvođače izvoznike iz SAD-a Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje je obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju, izražen kao udio ukupnog uvoza iz SAD-a tijekom RIP-a, koji je utvrđen na temelju podataka Eurostata.

| (130) | U ovom je slučaju izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio otprilike 59 % ukupnog uvoza tijekom RIP-a. Na temelju toga Komisija je odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini marže društva koje ima najvišu dampinšku maržu među proizvođačima izvoznicima koji surađuju, a odnosi se na najveću reprezentativnu skupinu transakcija po klijentu. |
| --- | --- |

(130)

U ovom je slučaju izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio otprilike 59 % ukupnog uvoza tijekom RIP-a. Na temelju toga Komisija je odlučila preostalu dampinšku maržu temeljiti na razini marže društva koje ima najvišu dampinšku maržu među proizvođačima izvoznicima koji surađuju, a odnosi se na najveću reprezentativnu skupinu transakcija po klijentu.

| (131) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Ostala društva koja surađuju | 13,5 % |
| Sva ostala društva | 52,0 % |

(131)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Ostala društva koja surađuju

13,5 %

Sva ostala društva

52,0 %

4.   ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (132) | Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 12 proizvođača ili devet grupa proizvođača iz Unije. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(132)

Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodilo je 12 proizvođača ili devet grupa proizvođača iz Unije. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (133) | Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila 942 911 tona. Komisija je utvrdila taj podatak na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su podaci podnositelja pritužbe, a pouzdanost i potpunost tih podataka provjerena je usporedbom s podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Na temelju podataka o istraživanju tržišta podnositelj pritužbe procijenio je podatke proizvođača iz Unije koji ne surađuju. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., tri proizvođača iz Unije u uzorku činila su 64,1 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(133)

Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila 942 911 tona. Komisija je utvrdila taj podatak na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su podaci podnositelja pritužbe, a pouzdanost i potpunost tih podataka provjerena je usporedbom s podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Na temelju podataka o istraživanju tržišta podnositelj pritužbe procijenio je podatke proizvođača iz Unije koji ne surađuju. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., tri proizvođača iz Unije u uzorku činila su 64,1 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

| (134) | U skladu s člankom 4. stavkom 1. osnovne uredbe proizvođači koji su povezani sa saudijskim i/ili američkim izvoznicima ili uvoznicima i/ili su sami uvoznici navodno dampinškog proizvoda mogu biti isključeni iz industrije Unije. Člankom 4. stavkom 2. definira se kada se smatra da su proizvođači povezani s izvoznikom ili uvoznicima. |
| --- | --- |

(134)

U skladu s člankom 4. stavkom 1. osnovne uredbe proizvođači koji su povezani sa saudijskim i/ili američkim izvoznicima ili uvoznicima i/ili su sami uvoznici navodno dampinškog proizvoda mogu biti isključeni iz industrije Unije. Člankom 4. stavkom 2. definira se kada se smatra da su proizvođači povezani s izvoznikom ili uvoznicima.

| (135) | SABIC je tvrdio da jedan od podnositelja pritužbe dosljedno uvozi MEG iz KSA-e i stoga ga se ne bi trebalo smatrati proizvođačem iz Unije. |
| --- | --- |

(135)

SABIC je tvrdio da jedan od podnositelja pritužbe dosljedno uvozi MEG iz KSA-e i stoga ga se ne bi trebalo smatrati proizvođačem iz Unije.

| (136) | Ispitnim postupkom otkriveno je da nije proizvođač MEG-a uvozio MEG iz KSA-e, nego dva povezana društva. Ta povezana društva uvozila su tijekom razdoblja ispitnog postupka neznatne količine MEG-a iz KSA-e radi pravovremene dopune vlastitih zaliha. Ta povezana društva korisnici su MEG-a. Stoga je Komisija zaključila da nema razloga da se taj proizvođač isključi iz industrije Unije. |
| --- | --- |

(136)

Ispitnim postupkom otkriveno je da nije proizvođač MEG-a uvozio MEG iz KSA-e, nego dva povezana društva. Ta povezana društva uvozila su tijekom razdoblja ispitnog postupka neznatne količine MEG-a iz KSA-e radi pravovremene dopune vlastitih zaliha. Ta povezana društva korisnici su MEG-a. Stoga je Komisija zaključila da nema razloga da se taj proizvođač isključi iz industrije Unije.

| (137) | Mitsubishi je tvrdio da jedan od podnositelja pritužbe uvozi MEG iz predmetnih zemalja i da ga se stoga ne bi trebalo smatrati proizvođačem iz Unije. |
| --- | --- |

(137)

Mitsubishi je tvrdio da jedan od podnositelja pritužbe uvozi MEG iz predmetnih zemalja i da ga se stoga ne bi trebalo smatrati proizvođačem iz Unije.

| (138) | Ispitnim postupkom otkriveno je da to društvo nije uvozilo predmetni proizvod iz predmetnih zemalja tijekom RIP-a. Prethodni uvoz bio je neznatan, a izvršen je radi pravovremene dopune vlastite proizvodnje. Stoga je Komisija zaključila da nema razloga da se taj proizvođač isključi iz industrije Unije. |
| --- | --- |

(138)

Ispitnim postupkom otkriveno je da to društvo nije uvozilo predmetni proizvod iz predmetnih zemalja tijekom RIP-a. Prethodni uvoz bio je neznatan, a izvršen je radi pravovremene dopune vlastite proizvodnje. Stoga je Komisija zaključila da nema razloga da se taj proizvođač isključi iz industrije Unije.

| (139) | SABIC je tvrdio i da povezano društvo s pratećim proizvođačem uvozi MEG iz KSA-e. To društvo nije surađivalo i Komisija nije imala drugih dokaza na temelju kojih bi mogla zaključiti da bi ga trebalo isključiti iz definicije industrije Unije. U svakom slučaju, da se to društvo i isključi, zbog njegove ograničene veličine to ne bi bitno utjecalo na utvrđivanje štete i uzročno-posljedične veze. |
| --- | --- |

(139)

SABIC je tvrdio i da povezano društvo s pratećim proizvođačem uvozi MEG iz KSA-e. To društvo nije surađivalo i Komisija nije imala drugih dokaza na temelju kojih bi mogla zaključiti da bi ga trebalo isključiti iz definicije industrije Unije. U svakom slučaju, da se to društvo i isključi, zbog njegove ograničene veličine to ne bi bitno utjecalo na utvrđivanje štete i uzročno-posljedične veze.

| (140) | Komisija je ispitala i postojeće odnose industrije Unije s izvoznicima ili uvoznicima predmetnog proizvoda. Ispitni postupak pokazao je da je jedan od glavnih dioničara proizvođača iz Unije koji ne surađuje saudijski proizvođač MEG-a, a još dva proizvođača iz Unije koji ne surađuju u vlasništvu su proizvođača MEG-a iz SAD-a. S obzirom na nesuradnju tih društava i nedostatak drugih dokaza u tom pogledu, Komisija nije mogla zaključiti da bi ih trebalo isključiti iz definicije industrije Unije. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je ispitala i postojeće odnose industrije Unije s izvoznicima ili uvoznicima predmetnog proizvoda. Ispitni postupak pokazao je da je jedan od glavnih dioničara proizvođača iz Unije koji ne surađuje saudijski proizvođač MEG-a, a još dva proizvođača iz Unije koji ne surađuju u vlasništvu su proizvođača MEG-a iz SAD-a. S obzirom na nesuradnju tih društava i nedostatak drugih dokaza u tom pogledu, Komisija nije mogla zaključiti da bi ih trebalo isključiti iz definicije industrije Unije.

4.2.   Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije

Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije

| (141) | Kako bi utvrdila je li industriji Unije nanesena šteta te kako bi odredila potrošnju i različite gospodarske pokazatelje povezane sa stanjem industrije Unije, Komisija je ispitala je li i u kojoj je mjeri daljnju upotrebu proizvodnje istovjetnog proizvoda industrije Unije potrebno uzeti u obzir u analizi. |
| --- | --- |

(141)

Kako bi utvrdila je li industriji Unije nanesena šteta te kako bi odredila potrošnju i različite gospodarske pokazatelje povezane sa stanjem industrije Unije, Komisija je ispitala je li i u kojoj je mjeri daljnju upotrebu proizvodnje istovjetnog proizvoda industrije Unije potrebno uzeti u obzir u analizi.

| (142) | Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost MEG-a te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena ograničenoj upotrebi ili slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(142)

Kako bi osigurala što potpuniju sliku industrije Unije, Komisija je pribavila podatke za cjelokupnu djelatnost MEG-a te utvrdila je li proizvodnja bila namijenjena ograničenoj upotrebi ili slobodnom tržištu.

| (143) | Komisija je utvrdila da je oko 7 % ukupne potrošnje Unije bilo na ograničenom tržištu u razdoblju ispitnog postupka, što je prikazano u tablici 1. u nastavku. Ograničeno tržište smanjilo se u razmatranom razdoblju za 28 %. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je utvrdila da je oko 7 % ukupne potrošnje Unije bilo na ograničenom tržištu u razdoblju ispitnog postupka, što je prikazano u tablici 1. u nastavku. Ograničeno tržište smanjilo se u razmatranom razdoblju za 28 %.

| (144) | Za analizu štete važno je razlikovati ograničeno tržište od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za ograničenu upotrebu nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom. Nasuprot tome, proizvodnja namijenjena prodaji na slobodnom tržištu izravno se natječe s uvozom predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(144)

Za analizu štete važno je razlikovati ograničeno tržište od slobodnog tržišta jer proizvodi namijenjeni za ograničenu upotrebu nisu izloženi izravnom tržišnom natjecanju s uvozom. Nasuprot tome, proizvodnja namijenjena prodaji na slobodnom tržištu izravno se natječe s uvozom predmetnog proizvoda.

| (145) | Jedan od proizvođača MEG-a u uzorku mijenja dio svoje proizvodnje MEG-a za odgovarajuću količinu etilen-oksida na temelju dugoročnog sporazuma o zamjeni koji uključuje i naknadu za konverziju utvrđenu u trenutku potpisivanja sporazuma o zamjeni. Količina MEG-a iz tog ugovora uključena je u procjenu makroekonomskih pokazatelja, ali je isključena iz mikroekonomskih pokazatelja jer se naknada za konverziju koju prima proizvođač iz Unije u uzorku ne temelji na tržišnim uvjetima. No uključivanje prodaje u okviru tog ugovora o zamjeni u procjenu mikroekonomskih pokazatelja ne bi utjecalo na kretanje profitabilnosti ni na zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu, kako je navedeno u uvodnim izjavama 197. i 206. |
| --- | --- |

(145)

Jedan od proizvođača MEG-a u uzorku mijenja dio svoje proizvodnje MEG-a za odgovarajuću količinu etilen-oksida na temelju dugoročnog sporazuma o zamjeni koji uključuje i naknadu za konverziju utvrđenu u trenutku potpisivanja sporazuma o zamjeni. Količina MEG-a iz tog ugovora uključena je u procjenu makroekonomskih pokazatelja, ali je isključena iz mikroekonomskih pokazatelja jer se naknada za konverziju koju prima proizvođač iz Unije u uzorku ne temelji na tržišnim uvjetima. No uključivanje prodaje u okviru tog ugovora o zamjeni u procjenu mikroekonomskih pokazatelja ne bi utjecalo na kretanje profitabilnosti ni na zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu, kako je navedeno u uvodnim izjavama 197. i 206.

| (146) | Komisija je ispitala određene gospodarske pokazatelje povezane s industrijom Unije na temelju podataka za slobodno tržište. To su sljedeći pokazatelji: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udio, rast, obujam izvoza i izvozne cijene, profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok. Gdje je to bilo moguće i opravdano, nalazi ispitivanja uspoređeni su s podacima za ograničeno tržište kako bi se osigurala potpuna slika stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(146)

Komisija je ispitala određene gospodarske pokazatelje povezane s industrijom Unije na temelju podataka za slobodno tržište. To su sljedeći pokazatelji: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udio, rast, obujam izvoza i izvozne cijene, profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok. Gdje je to bilo moguće i opravdano, nalazi ispitivanja uspoređeni su s podacima za ograničeno tržište kako bi se osigurala potpuna slika stanja industrije Unije.

| (147) | Međutim, ostali gospodarski pokazatelji mogli su se smisleno ispitati samo upućivanjem na cjelokupnu djelatnost, uključujući ograničenu upotrebu industrije Unije. Oni su sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapaciteti, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće i sposobnost prikupljanja kapitala. Oni ovise o cjelokupnoj djelatnosti, bez obzira na to je li proizvodnja namijenjena ograničenoj upotrebi ili se prodaje na slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(147)

Međutim, ostali gospodarski pokazatelji mogli su se smisleno ispitati samo upućivanjem na cjelokupnu djelatnost, uključujući ograničenu upotrebu industrije Unije. Oni su sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapaciteti, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće i sposobnost prikupljanja kapitala. Oni ovise o cjelokupnoj djelatnosti, bez obzira na to je li proizvodnja namijenjena ograničenoj upotrebi ili se prodaje na slobodnom tržištu.

4.3.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (148) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju ukupne prodaje u Uniji koju je odredio podnositelj pritužbe uvećane za uvoz iz svih trećih zemalja kako je zabilježio Eurostat. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju ukupne prodaje u Uniji koju je odredio podnositelj pritužbe uvećane za uvoz iz svih trećih zemalja kako je zabilježio Eurostat.

| (149) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:










  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 1 687 120 | 1 765 864 | 1 755 524 | 1 624 170 |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 96 |
| Ograničeno tržište | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Slobodno tržište | 1 522 668 | 1 602 073 | 1 614 888 | 1 505 068 |
| Indeks | 100 | 105 | 106 | 99 |
| Izvor: Eurostat, podnositelj pritužbe |

(149)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupna potrošnja u Uniji

1 687 120

1 765 864

1 755 524

1 624 170

Indeks

Indeks

100

100

105

105

104

104

96

96

Ograničeno tržište

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

72

72

Slobodno tržište

1 522 668

1 602 073

1 614 888

1 505 068

Indeks

Indeks

100

100

105

105

106

106

99

99

Izvor: Eurostat, podnositelj pritužbe

Izvor: Eurostat, podnositelj pritužbe

| (150) | Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji općenito je bila prilično stabilna i smanjila se za 1 %. Od 2017. do 2019. tržište Unije povećalo se za 6 %, s 1 522 668 tona na 1 614 888 tona, a zatim se u razdoblju ispitnog postupka smanjilo za 6,8 %, na 1 505 068 tona, što je gotovo jednako kao 2017. |
| --- | --- |

(150)

Potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji općenito je bila prilično stabilna i smanjila se za 1 %. Od 2017. do 2019. tržište Unije povećalo se za 6 %, s 1 522 668 tona na 1 614 888 tona, a zatim se u razdoblju ispitnog postupka smanjilo za 6,8 %, na 1 505 068 tona, što je gotovo jednako kao 2017.

4.4.   Uvoz iz predmetnih zemalja

Uvoz iz predmetnih zemalja

4.4.1.   Kumulativna procjena učinka uvoza iz predmetnih zemalja

Kumulativna procjena učinka uvoza iz predmetnih zemalja

| (151) | Komisija je ispitala je li uvoz MEG-a podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno, u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je ispitala je li uvoz MEG-a podrijetlom iz predmetnih zemalja potrebno procijeniti kumulativno, u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne uredbe.

| (152) | Tom se odredbom propisuje da se učinci uvoza iz više od jedne zemlje kumulativno ocjenjuju jedino ako je utvrđeno:






  (a) | da je dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoz iz svake zemlje viša od marže de minimis definirane u članku 9. stavku 3. i da obujam uvoza iz svake od zemalja nije zanemariv i |
| --- | --- | --- |

(152)

Tom se odredbom propisuje da se učinci uvoza iz više od jedne zemlje kumulativno ocjenjuju jedino ako je utvrđeno:

(a)

da je dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoz iz svake zemlje viša od marže de minimis definirane u članku 9. stavku 3. i da obujam uvoza iz svake od zemalja nije zanemariv i

de minimis

| (b) | da je kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena s obzirom na uvjete konkurencije između uvezenih proizvoda i istovjetnog proizvoda Unije. |
| --- | --- |

(b)

da je kumulativna procjena učinaka uvoza primjerena s obzirom na uvjete konkurencije između uvezenih proizvoda i istovjetnog proizvoda Unije.

| (153) | Dampinške marže utvrđene u pogledu uvoza iz SAD-a i KSA-e bile su iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe. Obujam uvoza iz svake od predmetnih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. osnovne uredbe. U razdoblju ispitnog postupka tržišni udio uvoza iz SAD-a bio je 16,7 %, a uvoza iz KSA-e 24,2 %. |
| --- | --- |

(153)

Dampinške marže utvrđene u pogledu uvoza iz SAD-a i KSA-e bile su iznad praga de minimis utvrđenog u članku 9. stavku 3. osnovne uredbe. Obujam uvoza iz svake od predmetnih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. osnovne uredbe. U razdoblju ispitnog postupka tržišni udio uvoza iz SAD-a bio je 16,7 %, a uvoza iz KSA-e 24,2 %.

de minimis

| (154) | Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz SAD-a i KSA-e te između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i istovjetnog proizvoda bili su slični. Točnije, uvezeni proizvodi žestoka su konkurencija jedni drugima i MEG-u proizvedenom u Uniji jer je MEG homogena roba koja je veoma cjenovno osjetljiva, a prodaje se sličnim kategorijama kupaca. Iako može biti razlika u prodajnim kanalima (industrija Unije prodaje izravno nepovezanim kupcima, proizvođači izvoznici iz SAD-a prodaju izravno ili preko povezanih uvoznika/trgovaca, a saudijski proizvođači izvoznici prodaju uglavnom preko povezanih uvoznika/trgovaca), tržišno natjecanje prvenstveno se temelji na najnižoj cijeni, a ne na tim prodajnim kanalima. |
| --- | --- |

(154)

Uvjeti tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz SAD-a i KSA-e te između dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja i istovjetnog proizvoda bili su slični. Točnije, uvezeni proizvodi žestoka su konkurencija jedni drugima i MEG-u proizvedenom u Uniji jer je MEG homogena roba koja je veoma cjenovno osjetljiva, a prodaje se sličnim kategorijama kupaca. Iako može biti razlika u prodajnim kanalima (industrija Unije prodaje izravno nepovezanim kupcima, proizvođači izvoznici iz SAD-a prodaju izravno ili preko povezanih uvoznika/trgovaca, a saudijski proizvođači izvoznici prodaju uglavnom preko povezanih uvoznika/trgovaca), tržišno natjecanje prvenstveno se temelji na najnižoj cijeni, a ne na tim prodajnim kanalima.

| (155) | Osim toga, uvoz iz obiju zemalja prodavao se po cijenama znatno nižima od troškova industrije Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 211., čime se na sličan način pridonijelo padu cijena koji je pretrpjela industrija Unije, što je opisano u uvodnim izjavama od 188. do 190. |
| --- | --- |

(155)

Osim toga, uvoz iz obiju zemalja prodavao se po cijenama znatno nižima od troškova industrije Unije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 211., čime se na sličan način pridonijelo padu cijena koji je pretrpjela industrija Unije, što je opisano u uvodnim izjavama od 188. do 190.

| (156) | Prema tome, ispunjeni su svi kriteriji navedeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe te se uvoz iz SAD-a i KSA-e ispitivao kumulativno u svrhu utvrđivanja štete. |
| --- | --- |

(156)

Prema tome, ispunjeni su svi kriteriji navedeni u članku 3. stavku 4. osnovne uredbe te se uvoz iz SAD-a i KSA-e ispitivao kumulativno u svrhu utvrđivanja štete.

| (157) | SABIC je tvrdio da se uvoz iz KSA-e ne bi trebao zbrajati s uvozom iz SAD-a jer i. kretanje uvoza iz KSA-e razlikuje se od kretanja uvoza iz SAD-a; ii. „prosječna jedinična vrijednost uvoza” iz KSA-e viša je za 5 % nego iz SAD-a; iii. proizvođači iz Saudijske Arabije i SAD-a prodaju MEG u EU-u različitim kanalima i po različitoj cijeni. |
| --- | --- |

(157)

SABIC je tvrdio da se uvoz iz KSA-e ne bi trebao zbrajati s uvozom iz SAD-a jer i. kretanje uvoza iz KSA-e razlikuje se od kretanja uvoza iz SAD-a; ii. „prosječna jedinična vrijednost uvoza” iz KSA-e viša je za 5 % nego iz SAD-a; iii. proizvođači iz Saudijske Arabije i SAD-a prodaju MEG u EU-u različitim kanalima i po različitoj cijeni.

| (158) | Komisija je te tvrdnje odbacila. Odluka o kumulativnom ocjenjivanju uvoza mora se temeljiti na kriterijima iz članka 3. stavka 4. osnovne uredbe, koji su u ovom slučaju ispunjeni kako je naglašeno u uvodnim izjavama od 153. do 155. SABIC nijednim argumentom nije doveo u pitanje prikladnost ispitivanja uvoza iz KSA-e zajedno s uvozom iz SAD-a. |
| --- | --- |

(158)

Komisija je te tvrdnje odbacila. Odluka o kumulativnom ocjenjivanju uvoza mora se temeljiti na kriterijima iz članka 3. stavka 4. osnovne uredbe, koji su u ovom slučaju ispunjeni kako je naglašeno u uvodnim izjavama od 153. do 155. SABIC nijednim argumentom nije doveo u pitanje prikladnost ispitivanja uvoza iz KSA-e zajedno s uvozom iz SAD-a.

4.4.2.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja

| (159) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(159)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji.

| (160) | Uvoz u Uniju iz predmetnih zemalja kretao se kako slijedi:










  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Obujam uvoza iz predmetnih zemalja (u tonama) | 481 466 | 574 965 | 703 348 | 663 835 |
| Indeks | 100 | 119 | 146 | 138 |
| Tržišni udio (%) | 31,6 | 35,9 | 43,6 | 44,1 |
| Indeks | 100 | 114 | 138 | 139 |
| Obujam uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država (u tonama) | 57 919 | 73 681 | 209 013 | 270 508 |
| Indeks | 100 | 127 | 361 | 467 |
| Tržišni udio (%) | 3,8 | 4,6 | 12,9 | 18,0 |
| Indeks | 100 | 121 | 340 | 473 |
| Obujam uvoza iz Kraljevine Saudijske Arabije (u tonama) | 423 547 | 501 284 | 494 335 | 393 327 |
| Indeks | 100 | 118 | 117 | 93 |
| Tržišni udio (%) | 27,8 | 31,3 | 30,6 | 26,1 |
| Indeks | 100 | 112 | 110 | 94 |
| Izvor: Eurostat |

(160)

Uvoz u Uniju iz predmetnih zemalja kretao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam uvoza iz predmetnih zemalja (u tonama)

481 466

574 965

703 348

663 835

Indeks

Indeks

100

100

119

119

146

146

138

138

Tržišni udio (%)

31,6

35,9

43,6

44,1

Indeks

Indeks

100

100

114

114

138

138

139

139

Obujam uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država (u tonama)

57 919

73 681

209 013

270 508

Indeks

Indeks

100

100

127

127

361

361

467

467

Tržišni udio (%)

3,8

4,6

12,9

18,0

Indeks

Indeks

100

100

121

121

340

340

473

473

Obujam uvoza iz Kraljevine Saudijske Arabije (u tonama)

423 547

501 284

494 335

393 327

Indeks

Indeks

100

100

118

118

117

117

93

93

Tržišni udio (%)

27,8

31,3

30,6

26,1

Indeks

Indeks

100

100

112

112

110

110

94

94

Izvor: Eurostat

Izvor: Eurostat

| (161) | Uvoz iz predmetnih zemalja povećao se za 38 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje tržišnog udjela bilo je još izraženije jer se tržišni udio dotičnog uvoza povećao za 12,5 postotnih bodova, s 31,6 % u 2017. na 44,1 % u razdoblju ispitnog postupka. Budući da je u usporedbi s 2017. potrošnja u razdoblju ispitnog postupka bila prilično stabilna, naglo povećanje tržišnog udjela predmetnih zemalja bilo je očito na štetu drugih sudionika na tržištu, posebno industrije Unije. |
| --- | --- |

(161)

Uvoz iz predmetnih zemalja povećao se za 38 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje tržišnog udjela bilo je još izraženije jer se tržišni udio dotičnog uvoza povećao za 12,5 postotnih bodova, s 31,6 % u 2017. na 44,1 % u razdoblju ispitnog postupka. Budući da je u usporedbi s 2017. potrošnja u razdoblju ispitnog postupka bila prilično stabilna, naglo povećanje tržišnog udjela predmetnih zemalja bilo je očito na štetu drugih sudionika na tržištu, posebno industrije Unije.

4.4.3.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetnih zemalja i sniženje cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetnih zemalja i sniženje cijena

| (162) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Važno je objasniti da se cijene iz statističkih podataka mogu razlikovati od provjerenih cijena za proizvođače izvoznike koji surađuju jer je većina uvoza iz predmetnih zemalja, pogotovo iz KSA-e, išla preko povezanih uvoznika/trgovaca. Informacije o potonjem potvrđuju trendove i opće razine navedene u nastavku. |
| --- | --- |

(162)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Važno je objasniti da se cijene iz statističkih podataka mogu razlikovati od provjerenih cijena za proizvođače izvoznike koji surađuju jer je većina uvoza iz predmetnih zemalja, pogotovo iz KSA-e, išla preko povezanih uvoznika/trgovaca. Informacije o potonjem potvrđuju trendove i opće razine navedene u nastavku.

| (163) | Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetnih zemalja kretala se kako slijedi:










  Tablica 3.


  Uvozne cijene (EUR/tona) |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Sjedinjene Američke Države | 747 | 775 | 508 | 441 |
| Indeks | 100 | 104 | 68 | 59 |
| Kraljevina Saudijska Arabija | 704 | 746 | 545 | 470 |
| Indeks | 100 | 106 | 77 | 67 |
| Predmetne zemlje | 709 | 749 | 534 | 458 |
| Indeks | 100 | 106 | 75 | 65 |
| Izvor: Eurostat |

(163)

Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetnih zemalja kretala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Sjedinjene Američke Države

747

775

508

441

Indeks

Indeks

100

100

104

104

68

68

59

59

Kraljevina Saudijska Arabija

704

746

545

470

Indeks

Indeks

100

100

106

106

77

77

67

67

Predmetne zemlje

709

749

534

458

Indeks

Indeks

100

100

106

106

75

75

65

65

Izvor: Eurostat

Izvor: Eurostat

| (164) | Prosječna cijena uvoza iz predmetnih zemalja smanjila se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja. Zapravo, cijene uvoza iz obiju predmetnih zemalja tijekom razmatranog su razdoblja pale, i to za 41 % iz SAD-a i za 33 % iz KSA-e. Taj je pad bio posebno uočljiv od 2018. do 2019. kada su proizvođači izvoznici iz SAD-a povećali svoj tržišni udio za 8,3 postotnih bodova na štetu industrije Unije, a saudijski su proizvođači izvoznici također velikim smanjenjem cijena zadržali svoj tržišni udio. |
| --- | --- |

(164)

Prosječna cijena uvoza iz predmetnih zemalja smanjila se za 35 % tijekom razmatranog razdoblja. Zapravo, cijene uvoza iz obiju predmetnih zemalja tijekom razmatranog su razdoblja pale, i to za 41 % iz SAD-a i za 33 % iz KSA-e. Taj je pad bio posebno uočljiv od 2018. do 2019. kada su proizvođači izvoznici iz SAD-a povećali svoj tržišni udio za 8,3 postotnih bodova na štetu industrije Unije, a saudijski su proizvođači izvoznici također velikim smanjenjem cijena zadržali svoj tržišni udio.

| (165) | Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:






  — | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- | --- |

(165)

Komisija je utvrdila sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka uspoređujući:

—

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i

| — | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje saudijski i proizvođači iz SAD-a u uzorku naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza. |
| --- | --- |

—

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje saudijski i proizvođači iz SAD-a u uzorku naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza.

| (166) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak teoretskog prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od [10,7–13,0] % za uvoz iz KSA-e, a na ponderiranoj prosječnoj osnovi svih transakcija dvaju predmetnih američkih društava nije bilo sniženja cijena zbog uvoza iz SAD-a. |
| --- | --- |

(166)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak teoretskog prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od [10,7–13,0] % za uvoz iz KSA-e, a na ponderiranoj prosječnoj osnovi svih transakcija dvaju predmetnih američkih društava nije bilo sniženja cijena zbog uvoza iz SAD-a.

| (167) | U razdoblju ispitnog postupka, kako pokazuje usporedba prodajnih cijena po vrsti proizvoda za transakcije na istoj razini trgovanja, cijene uvoza iz predmetnih zemalja u prosjeku su bile niže od cijena industrije Unije za [7,6–9,3] %. |
| --- | --- |

(167)

U razdoblju ispitnog postupka, kako pokazuje usporedba prodajnih cijena po vrsti proizvoda za transakcije na istoj razini trgovanja, cijene uvoza iz predmetnih zemalja u prosjeku su bile niže od cijena industrije Unije za [7,6–9,3] %.

| (168) | S obzirom na to da je predmetni proizvod potrošni proizvod i da se konkurencija uglavnom temelji samo na cijeni te da su mu cijene veoma transparentne (tj. poznate na tržištu), takve se marže smatraju značajnima. Već pri maloj razlici u cijeni kupac će promijeniti dobavljača. To se potvrdilo i u odgovorima korisnika. Nadalje, kako je prikazano u tablicama 3. i 7., cijena uvoza iz obiju predmetnih zemalja bila je niža od troška proizvodnje industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(168)

S obzirom na to da je predmetni proizvod potrošni proizvod i da se konkurencija uglavnom temelji samo na cijeni te da su mu cijene veoma transparentne (tj. poznate na tržištu), takve se marže smatraju značajnima. Već pri maloj razlici u cijeni kupac će promijeniti dobavljača. To se potvrdilo i u odgovorima korisnika. Nadalje, kako je prikazano u tablicama 3. i 7., cijena uvoza iz obiju predmetnih zemalja bila je niža od troška proizvodnje industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka.

4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (169) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(169)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (170) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(170)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (171) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je u odgovoru na upitnik dostavio podnositelj pritužbe. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(171)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je u odgovoru na upitnik dostavio podnositelj pritužbe. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (172) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapaciteti, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(172)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapaciteti, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (173) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(173)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.5.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

| (174) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:










  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 1 165 543 | 1 171 349 | 997 626 | 942 911 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 81 |
| Proizvodni kapaciteti (u tonama) | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 478 500 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 97 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 76,6 | 77,0 | 65,6 | 63,8 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 83 |
| Izvor: provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe |

(174)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje (u tonama)

1 165 543

1 171 349

997 626

942 911

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

81

81

Proizvodni kapaciteti (u tonama)

1 521 000

1 521 000

1 521 000

1 478 500

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

97

97

Iskorištenost kapaciteta (%)

76,6

77,0

65,6

63,8

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

83

83

Izvor: provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe

Izvor: provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe

| (175) | Obujam proizvodnje industrije Unije bio je prilično stabilan do 2018., a zatim se 2019. smanjio za 14,4 % u odnosu na 2018., a u razdoblju ispitnog postupka smanjio se za 5,4 % u odnosu na 2019. To smanjenje obujma proizvodnje poklapa se s naglim povećanjem obujma uvoza i smanjenjem uvoznih cijena uočenima 2019., kako je prikazano u prethodnim tablicama 2. i 3. Količina proizvodnje općenito se smanjila za 19 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(175)

Obujam proizvodnje industrije Unije bio je prilično stabilan do 2018., a zatim se 2019. smanjio za 14,4 % u odnosu na 2018., a u razdoblju ispitnog postupka smanjio se za 5,4 % u odnosu na 2019. To smanjenje obujma proizvodnje poklapa se s naglim povećanjem obujma uvoza i smanjenjem uvoznih cijena uočenima 2019., kako je prikazano u prethodnim tablicama 2. i 3. Količina proizvodnje općenito se smanjila za 19 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (176) | Proizvodni kapaciteti bili su gotovo konstantni u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka blago su se smanjili i zbog nesreće u pogonu jednog od proizvođača iz Unije koja se dogodila u siječnju 2020. (8) |
| --- | --- |

(176)

Proizvodni kapaciteti bili su gotovo konstantni u razmatranom razdoblju. U razdoblju ispitnog postupka blago su se smanjili i zbog nesreće u pogonu jednog od proizvođača iz Unije koja se dogodila u siječnju 2020. (8)

8

| (177) | Iskorištenost kapaciteta odražavala je kretanje obujma proizvodnje i u razmatranom razdoblju smanjila se za 13 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(177)

Iskorištenost kapaciteta odražavala je kretanje obujma proizvodnje i u razmatranom razdoblju smanjila se za 13 postotnih bodova.

4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (178) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:










  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udio |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Ukupni obujam prodaje na slobodnom i ograničenom tržištu Unije (u tonama) | 1 106 652 | 1 105 241 | 972 515 | 889 779 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 80 |
| Tržišni udio (%) | 65,6 | 62,6 | 55,4 | 54,8 |
| Indeks | 100 | 95 | 84 | 84 |
| Prodaja na ograničenom tržištu (u tonama) | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Tržišni udio prodaje na ograničenom tržištu (%) | 9,7 | 9,3 | 8,0 | 7,3 |
| Indeks | 100 | 95 | 82 | 75 |
| Prodaja na slobodnom tržištu (u tonama) | 942 200 | 941 449 | 831 878 | 770 677 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 82 |
| Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu (%) | 61,9 | 58,8 | 51,5 | 51,2 |
| Indeks | | | 83 | 83 |
| Izvor: Eurostat, provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe |

(178)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2017.

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupni obujam prodaje na slobodnom i ograničenom tržištu Unije (u tonama)

1 106 652

1 105 241

972 515

889 779

Indeks

Indeks

100

100

100

100

88

88

80

80

Tržišni udio (%)

65,6

62,6

55,4

54,8

Indeks

Indeks

100

100

95

95

84

84

84

84

Prodaja na ograničenom tržištu (u tonama)

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

72

72

Tržišni udio prodaje na ograničenom tržištu (%)

9,7

9,3

8,0

7,3

Indeks

Indeks

100

100

95

95

82

82

75

75

Prodaja na slobodnom tržištu (u tonama)

942 200

941 449

831 878

770 677

Indeks

Indeks

100

100

100

100

88

88

82

82

Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu (%)

61,9

58,8

51,5

51,2

Indeks

Indeks

83

83

83

83

Izvor: Eurostat, provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe

Izvor: Eurostat, provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe

| (179) | Ukupna prodaja u Uniji smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 20 %. Do tog smanjenja, koje je započelo 2019., došlo je istodobno sa znatnim povećanjem obujma uvoza iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(179)

Ukupna prodaja u Uniji smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 20 %. Do tog smanjenja, koje je započelo 2019., došlo je istodobno sa znatnim povećanjem obujma uvoza iz predmetnih zemalja.

| (180) | I prodaja na ograničenom tržištu smanjila se tijekom razmatranog razdoblja, za 28 %. |
| --- | --- |

(180)

I prodaja na ograničenom tržištu smanjila se tijekom razmatranog razdoblja, za 28 %.

| (181) | Tijekom razmatranog razdoblja ukupna prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu smanjila se za 18 %. Ukupnu prodaju industrije Unije karakterizira gubitak tržišnog udjela industrije Unije od 8,3 postotna boda, s 55,8 % u 2017. na 47,5 % u razdoblju ispitnog postupka. U istom razdoblju predmetne zemlje povećale su svoj tržišni udio s 31,6 % u 2017. na 44,1 % u razdoblju ispitnog postupka, odnosno za više od 12,5 postotnih bodova kako je navedeno u uvodnoj izjavi 161. |
| --- | --- |

(181)

Tijekom razmatranog razdoblja ukupna prodaja industrije Unije na slobodnom tržištu smanjila se za 18 %. Ukupnu prodaju industrije Unije karakterizira gubitak tržišnog udjela industrije Unije od 8,3 postotna boda, s 55,8 % u 2017. na 47,5 % u razdoblju ispitnog postupka. U istom razdoblju predmetne zemlje povećale su svoj tržišni udio s 31,6 % u 2017. na 44,1 % u razdoblju ispitnog postupka, odnosno za više od 12,5 postotnih bodova kako je navedeno u uvodnoj izjavi 161.

4.5.2.3.   Rast

Rast

| (182) | Gornje brojke koje se odnose na proizvodnju, obujam prodaje i tržišni udio pokazuju da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla rasti, ni u apsolutnom smislu ni u odnosu na potrošnju. |
| --- | --- |

(182)

Gornje brojke koje se odnose na proizvodnju, obujam prodaje i tržišni udio pokazuju da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla rasti, ni u apsolutnom smislu ni u odnosu na potrošnju.

4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (183) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:










  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Broj zaposlenika | 91 | 91 | 88 | 84 |
| Indeks | 100 | 100 | 97 | 92 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 12 868 | 12 907 | 11 372 | 11 159 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 87 |
| Izvor: provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe |

(183)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

91

91

88

84

Indeks

Indeks

100

100

100

100

97

97

92

92

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

12 868

12 907

11 372

11 159

Indeks

Indeks

100

100

100

100

88

88

87

87

Izvor: provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe

Izvor: provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe

| (184) | Zbog pogoršanja okolnosti na tržištu broj zaposlenika industrije Unije smanjio se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, s obzirom na to da se proizvodnja još više smanjila, produktivnost je pala za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(184)

Zbog pogoršanja okolnosti na tržištu broj zaposlenika industrije Unije smanjio se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, s obzirom na to da se proizvodnja još više smanjila, produktivnost je pala za 13 % tijekom razmatranog razdoblja.

4.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (185) | Sve su dampinške marže bile iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetnih zemalja i veliku osjetljivost na cijenu predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(185)

Sve su dampinške marže bile iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetnih zemalja i veliku osjetljivost na cijenu predmetnog proizvoda.

de minimis

| (186) | Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s predmetnim proizvodom. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(186)

Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s predmetnim proizvodom. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga.

4.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji (9)

Mikroekonomski pokazatelji

9

4.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (187) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:










  Tablica 7.


  Prodajne cijene u Uniji |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona) | [688–841] | [722–882] | [509–622] | [418–511] |
| Indeks | 100 | 105 | 74 | 61 |
| Prosječna jedinična prodajna cijena na ograničenom tržištu (EUR/tona) | [652–796] | [706–862] | [509–623] | [446–545] |
| Indeks | 100 | 108 | 78 | 68 |
| Prosječna jedinična prodajna cijena na slobodnom tržištu (EUR/tona) | [688–841] | [722–883] | [508–620] | [415–507] |
| Indeks | 100 | 105 | 74 | 60 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | [552–675] | [568–694] | [557–681] | [478–584] |
| Indeks | 100 | 103 | 101 | 87 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(187)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/tona)

[688–841]

[722–882]

[509–622]

[418–511]

Indeks

Indeks

100

100

105

105

74

74

61

61

Prosječna jedinična prodajna cijena na ograničenom tržištu (EUR/tona)

[652–796]

[706–862]

[509–623]

[446–545]

Indeks

Indeks

100

100

108

108

78

78

68

68

Prosječna jedinična prodajna cijena na slobodnom tržištu (EUR/tona)

[688–841]

[722–883]

[508–620]

[415–507]

Indeks

Indeks

100

100

105

105

74

74

60

60

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

[552–675]

[568–694]

[557–681]

[478–584]

Indeks

Indeks

100

100

103

103

101

101

87

87

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

| (188) | Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim stranama na slobodnom tržištu smanjile su se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveći pad cijena u odnosu na prethodnu godinu bio je 2019., kada se jeftini uvoz iz predmetnih zemalja povećao za 38 %, a potrošnja je bila prilično konstantna. |
| --- | --- |

(188)

Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim stranama na slobodnom tržištu smanjile su se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Najveći pad cijena u odnosu na prethodnu godinu bio je 2019., kada se jeftini uvoz iz predmetnih zemalja povećao za 38 %, a potrošnja je bila prilično konstantna.

| (189) | Jedinični trošak proizvodnje proizvođača u uzorku bio je dosta stabilan u razdoblju 2017.–2019., a zatim se smanjio u razdoblju ispitnog postupka, iako manje od prodajne cijene, uglavnom zbog nižih troškova etilena, glavne sirovine za proizvodnju MEG-a. |
| --- | --- |

(189)

Jedinični trošak proizvodnje proizvođača u uzorku bio je dosta stabilan u razdoblju 2017.–2019., a zatim se smanjio u razdoblju ispitnog postupka, iako manje od prodajne cijene, uglavnom zbog nižih troškova etilena, glavne sirovine za proizvodnju MEG-a.

| (190) | To pokazuje znatan pritisak na cijene uzrokovan naglim povećanjem obujma uvoza po dampinškim cijenama iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(190)

To pokazuje znatan pritisak na cijene uzrokovan naglim povećanjem obujma uvoza po dampinškim cijenama iz predmetnih zemalja.

4.5.3.2.   Troškovi rada

Troškovi rada

| (191) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:










  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | [94 277 –115 227 ] | [95 581 –116 821 ] | [100 232 –122 506 ] | [98 732 –120 672 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 106 | 105 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(191)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

[94 277 –115 227 ]

[95 581 –116 821 ]

[100 232 –122 506 ]

[98 732 –120 672 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

106

106

105

105

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

| (192) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku povećali su se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. To je povećanje uglavnom posljedica inflacije i malog godišnjeg povećanja plaća zaposlenika u kemijskoj industriji. |
| --- | --- |

(192)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku povećali su se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. To je povećanje uglavnom posljedica inflacije i malog godišnjeg povećanja plaća zaposlenika u kemijskoj industriji.

4.5.3.3.   Zalihe

Zalihe

| (193) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:










  Tablica 9.


  Zalihe |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Završne zalihe (u tonama) | [12 167 –14 871 ] | [29 408 –35 944 ] | [16 833 –20 573 ] | [17 231 –21 060 ] |
| Indeks | 100 | 242 | 138 | 142 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | [1,7–2,0] | [4,0–4,9] | [2,6–3,2] | [2,7–3,3] |
| Indeks | 100 | 239 | 155 | 162 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(193)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe (u tonama)

[12 167 –14 871 ]

[29 408 –35 944 ]

[16 833 –20 573 ]

[17 231 –21 060 ]

Indeks

Indeks

100

100

242

242

138

138

142

142

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

[1,7–2,0]

[4,0–4,9]

[2,6–3,2]

[2,7–3,3]

Indeks

Indeks

100

100

239

239

155

155

162

162

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

| (194) | Završne zalihe proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se u razmatranom razdoblju za 42 %. |
| --- | --- |

(194)

Završne zalihe proizvođača iz Unije u uzorku povećale su se u razmatranom razdoblju za 42 %.

| (195) | U razmatranom razdoblju za 62 % povećale su se i zalihe kao postotak proizvodnje. |
| --- | --- |

(195)

U razmatranom razdoblju za 62 % povećale su se i zalihe kao postotak proizvodnje.

4.5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (196) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:










  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | [16,7–20,5] | [18,6–22,7] | [-8,3– -10,2] | [-10,8– -13,2] |
| Indeks | 100 | 111 | -50 | -64 |
| Novčani tok (u tisućama EUR) | [60 866 –74 392 ] | [60 197 –73 574 ] | [-7 005 –-8 562 ] | [-16 409 – -20 056 ] |
| Indeks | 100 | 99 | -12 | -27 |
| Ulaganja (u tisućama EUR) | [5 613 –6 860 ] | [1 316 –1 609 ] | [1 926 –2 354 ] | [2 055 –2 512 ] |
| Indeks | 100 | 23 | 34 | 37 |
| Povrat ulaganja (%) | [177–216] | [194–237] | [-34– -41] | [-27– -34] |
| Indeks | 100 | 110 | -19 | -16 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(196)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

[16,7–20,5]

[18,6–22,7]

[-8,3– -10,2]

[-10,8– -13,2]

Indeks

Indeks

100

100

111

111

-50

-50

-64

-64

Novčani tok (u tisućama EUR)

[60 866 –74 392 ]

[60 197 –73 574 ]

[-7 005 –-8 562 ]

[-16 409 – -20 056 ]

Indeks

100

100

99

99

-12

-12

-27

-27

Ulaganja (u tisućama EUR)

[5 613 –6 860 ]

[1 316 –1 609 ]

[1 926 –2 354 ]

[2 055 –2 512 ]

Indeks

Indeks

100

100

23

23

34

34

37

37

Povrat ulaganja (%)

[177–216]

[194–237]

[-34– -41]

[-27– -34]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

-19

-19

-16

-16

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

| (197) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost se dramatično pogoršala tijekom razmatranog razdoblja počevši od 2019. zbog kretanja prosječnih prodajnih cijena i troška proizvodnje opisanih u uvodnim izjavama 188. i 189. Pod pritiskom znatnog obujma uvoza iz predmetnih zemalja industrija Unije morala je smanjiti prodajne cijene znatno ispod troška proizvodnje pa je zato tijekom razdoblja ispitnog postupka zabilježila velike gubitke, od 10,8 % do 13,2 %. |
| --- | --- |

(197)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost se dramatično pogoršala tijekom razmatranog razdoblja počevši od 2019. zbog kretanja prosječnih prodajnih cijena i troška proizvodnje opisanih u uvodnim izjavama 188. i 189. Pod pritiskom znatnog obujma uvoza iz predmetnih zemalja industrija Unije morala je smanjiti prodajne cijene znatno ispod troška proizvodnje pa je zato tijekom razdoblja ispitnog postupka zabilježila velike gubitke, od 10,8 % do 13,2 %.

| (198) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok općenito se kretao u skladu s trendom profitabilnosti. Do 2018. proizvođači iz Unije u uzorku ostvarivali su pozitivan novčani tok, a od 2019. sve češće prijavljuju negativan gotovinski saldo. Novčani tok općenito se smanjio za 127 % tijekom razmatranog razdoblja. To ozbiljno ugrožava sposobnost industrije Unije da financira svoje poslovanje. |
| --- | --- |

(198)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok općenito se kretao u skladu s trendom profitabilnosti. Do 2018. proizvođači iz Unije u uzorku ostvarivali su pozitivan novčani tok, a od 2019. sve češće prijavljuju negativan gotovinski saldo. Novčani tok općenito se smanjio za 127 % tijekom razmatranog razdoblja. To ozbiljno ugrožava sposobnost industrije Unije da financira svoje poslovanje.

| (199) | I ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja smanjila, za 67 %. Gotovo sva ulaganja odnosila su se na zamjenu zastarjele dugotrajne imovine. Zbog smanjenja tržišnog udjela i profitabilnosti te sve lošijih tržišnih izgleda ulaganja u povećanje kapaciteta ili povećanje učinkovitosti bila su neznatna. |
| --- | --- |

(199)

I ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja smanjila, za 67 %. Gotovo sva ulaganja odnosila su se na zamjenu zastarjele dugotrajne imovine. Zbog smanjenja tržišnog udjela i profitabilnosti te sve lošijih tržišnih izgleda ulaganja u povećanje kapaciteta ili povećanje učinkovitosti bila su neznatna.

| (200) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Blago se povećao 2018. i zatim naglo pao na negativne vrijednosti tijekom preostalog razmatranog razdoblja, odražavajući takav trend u profitabilnosti. |
| --- | --- |

(200)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Blago se povećao 2018. i zatim naglo pao na negativne vrijednosti tijekom preostalog razmatranog razdoblja, odražavajući takav trend u profitabilnosti.

| (201) | Tri proizvođača iz Unije u uzorku dio su velikih grupa društava pa je njihova sposobnost prikupljanja kapitala bolja od samostalnih društava u sličnoj financijskoj situaciji. Međutim, s obzirom na toliko znatno pogoršanje njihove financijske situacije, njihova sposobnost prikupljanja kapitala u budućnosti očito je ugrožena. |
| --- | --- |

(201)

Tri proizvođača iz Unije u uzorku dio su velikih grupa društava pa je njihova sposobnost prikupljanja kapitala bolja od samostalnih društava u sličnoj financijskoj situaciji. Međutim, s obzirom na toliko znatno pogoršanje njihove financijske situacije, njihova sposobnost prikupljanja kapitala u budućnosti očito je ugrožena.

4.5.4.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (202) | Obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao se za 38 % tijekom razmatranog razdoblja. S obzirom na prilično stabilnu potrošnju u Uniji, tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja povećao se s 31,6 % u 2017. na 44,1 % u razdoblju ispitnog postupka. To povećanje tržišnog udjela bilo je na štetu industrije Unije koja je izgubila 10,7 postotna boda svojeg tržišnog udjela na slobodnom tržištu. |
| --- | --- |

(202)

Obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao se za 38 % tijekom razmatranog razdoblja. S obzirom na prilično stabilnu potrošnju u Uniji, tržišni udio uvoza iz predmetnih zemalja povećao se s 31,6 % u 2017. na 44,1 % u razdoblju ispitnog postupka. To povećanje tržišnog udjela bilo je na štetu industrije Unije koja je izgubila 10,7 postotna boda svojeg tržišnog udjela na slobodnom tržištu.

| (203) | Povećanje tržišnog udjela predmetnih zemalja na tržištu Unije bilo je moguće zbog znatnog pritiska na cijene jer je u razdoblju ispitnog postupka uvoz iz predmetnih zemalja bio u prosjeku [12–15] % niži od troškova industrije Unije. Stoga su se cijene uvoza iz predmetnih zemalja smanjile za 35 % tijekom razmatranog razdoblja. Kako bi zadržala razuman tržišni udio i obujam proizvodnje na ekonomičnim razinama, industrija Unije morala je i sama sniziti cijene. Iako se i trošak proizvodnje smanjio zbog smanjenja cijene etilena, pritisak na cijene koji je vršio uvoz bio je toliko velik da je prisilio industriju Unije da snizi cijene ispod troška proizvodnje, zbog čega je zabilježila znatne gubitke do kraja razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(203)

Povećanje tržišnog udjela predmetnih zemalja na tržištu Unije bilo je moguće zbog znatnog pritiska na cijene jer je u razdoblju ispitnog postupka uvoz iz predmetnih zemalja bio u prosjeku [12–15] % niži od troškova industrije Unije. Stoga su se cijene uvoza iz predmetnih zemalja smanjile za 35 % tijekom razmatranog razdoblja. Kako bi zadržala razuman tržišni udio i obujam proizvodnje na ekonomičnim razinama, industrija Unije morala je i sama sniziti cijene. Iako se i trošak proizvodnje smanjio zbog smanjenja cijene etilena, pritisak na cijene koji je vršio uvoz bio je toliko velik da je prisilio industriju Unije da snizi cijene ispod troška proizvodnje, zbog čega je zabilježila znatne gubitke do kraja razdoblja ispitnog postupka.

| (204) | Zbog te situacije na tržištu trend svih glavnih makroekonomskih pokazatelja štete bio je negativan tijekom razmatranog razdoblja. Obujam proizvodnje na slobodnom tržištu smanjio se za 19 %, a obujam prodaje za 18 %. Zaposlenost se smanjila za 7 %, a produktivnost za 13 %. |
| --- | --- |

(204)

Zbog te situacije na tržištu trend svih glavnih makroekonomskih pokazatelja štete bio je negativan tijekom razmatranog razdoblja. Obujam proizvodnje na slobodnom tržištu smanjio se za 19 %, a obujam prodaje za 18 %. Zaposlenost se smanjila za 7 %, a produktivnost za 13 %.

| (205) | Slično tome, pogoršali su se i glavni mikroekonomski pokazatelji. Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim stranama na slobodnom tržištu smanjile su se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se njihovi troškovi smanjili za samo 13 %, što je dovelo do znatnog pogoršanja njihove profitabilnosti, s dobiti od 16,7 do 20,5 % u 2017. na gubitke od 10,8 % do 13,2 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Završne zalihe povećale su se za 42 %. Novčani tok smanjio se za 127 %, a ulaganja za 63 %. |
| --- | --- |

(205)

Slično tome, pogoršali su se i glavni mikroekonomski pokazatelji. Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim stranama na slobodnom tržištu smanjile su se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se njihovi troškovi smanjili za samo 13 %, što je dovelo do znatnog pogoršanja njihove profitabilnosti, s dobiti od 16,7 do 20,5 % u 2017. na gubitke od 10,8 % do 13,2 % tijekom razdoblja ispitnog postupka. Završne zalihe povećale su se za 42 %. Novčani tok smanjio se za 127 %, a ulaganja za 63 %.

| (206) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(206)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

| (207) | CPME je tvrdio da su podaci iz razdoblja nakon RIP-a pokazivali da se industrija Unije oporavlja od navodne štete pretrpljene u prvoj polovini 2020. jer su se od srpnja do studenoga 2020. cijene MEG-a povećale. |
| --- | --- |

(207)

CPME je tvrdio da su podaci iz razdoblja nakon RIP-a pokazivali da se industrija Unije oporavlja od navodne štete pretrpljene u prvoj polovini 2020. jer su se od srpnja do studenoga 2020. cijene MEG-a povećale.

| (208) | Ti podaci nisu iz razdoblja ispitnog postupka i u svakom su slučaju previše fragmentarni da bi se donio zaključak o štetnom dampingu. Stoga su odbačene. |
| --- | --- |

(208)

Ti podaci nisu iz razdoblja ispitnog postupka i u svakom su slučaju previše fragmentarni da bi se donio zaključak o štetnom dampingu. Stoga su odbačene.

5.   UZROČNOST

| (209) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, prodaja na ograničenom tržištu, drugi proizvodi profitabilniji od MEG-a, troškovi amortizacije, troškovi sirovina/nekonkurentnost, pandemija bolesti COVID-19, MEG kao roba kojom se trguje na globalnoj razini, cijena nafte, „trgovinski rat” SAD-a i Kine, globalni pad cijena tijekom razmatranog razdoblja, samoprouzročena šteta i uvoz PET-a u Uniju. |
| --- | --- |

(209)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetnih zemalja industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, prodaja na ograničenom tržištu, drugi proizvodi profitabilniji od MEG-a, troškovi amortizacije, troškovi sirovina/nekonkurentnost, pandemija bolesti COVID-19, MEG kao roba kojom se trguje na globalnoj razini, cijena nafte, „trgovinski rat” SAD-a i Kine, globalni pad cijena tijekom razmatranog razdoblja, samoprouzročena šteta i uvoz PET-a u Uniju.

5.1.   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (210) | Obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao se za 38 % tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega se njegov tržišni udio povećao s 31,6 % u 2017. na 44,1 % do razdoblja ispitnog postupka. To se dogodilo unatoč prilično stabilnoj potrošnji tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(210)

Obujam uvoza iz predmetnih zemalja povećao se za 38 % tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega se njegov tržišni udio povećao s 31,6 % u 2017. na 44,1 % do razdoblja ispitnog postupka. To se dogodilo unatoč prilično stabilnoj potrošnji tijekom razmatranog razdoblja.

| (211) | Cijene uvoza iz predmetnih zemalja pale su u prosjeku za 35 % tijekom razmatranog razdoblja – za 41 % iz SAD-a i za 33 % iz KSA-e. To smanjenje prodajnih cijena bilo je osobito očito 2019. jer je u isto vrijeme obujam uvoza iz predmetnih zemalja porastao za 46 % u usporedbi s 2017. U razdoblju ispitnog postupka cijene uvoza iz predmetnih zemalja bile su niže od cijena industrije Unije za prosječno [7,6–9,3] %, i za [12–15] % niže od troškova industrije Unije. |
| --- | --- |

(211)

Cijene uvoza iz predmetnih zemalja pale su u prosjeku za 35 % tijekom razmatranog razdoblja – za 41 % iz SAD-a i za 33 % iz KSA-e. To smanjenje prodajnih cijena bilo je osobito očito 2019. jer je u isto vrijeme obujam uvoza iz predmetnih zemalja porastao za 46 % u usporedbi s 2017. U razdoblju ispitnog postupka cijene uvoza iz predmetnih zemalja bile su niže od cijena industrije Unije za prosječno [7,6–9,3] %, i za [12–15] % niže od troškova industrije Unije.

| (212) | Jasno je da je veliko povećanje uvoza po sve nižim cijenama imalo bitnu ulogu u brzom pogoršanju gospodarskih pokazatelja industrije Unije. MEG je homogena roba koja se kupcima prodaje gotovo isključivo na temelju cijene. Stoga i samo mala razlika u cijeni ima znatne posljedice. |
| --- | --- |

(212)

Jasno je da je veliko povećanje uvoza po sve nižim cijenama imalo bitnu ulogu u brzom pogoršanju gospodarskih pokazatelja industrije Unije. MEG je homogena roba koja se kupcima prodaje gotovo isključivo na temelju cijene. Stoga i samo mala razlika u cijeni ima znatne posljedice.

| (213) | U svakom slučaju, neovisno o bilo kakvom sniženju cijena, Komisija je utvrdila da je dampinški uvoz smanjio cijene proizvođača iz Unije na razinu na kojoj su proizvođači iz Unije pretrpjeli znatne gubitke. Iako su se prosječni jedinični troškovi industrije Unije smanjili za 13 % tijekom razmatranog razdoblja, to nije bilo dovoljno za kompenzaciju učinaka ozbiljnog pada cijena prouzročenog dampinškim uvozom. Zapravo, prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim stranama na slobodnom tržištu smanjile su se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja, što je mnogo izraženije smanjenje od smanjenja njihovih troškova. Stoga je industrija Unije, koja je bilježila dobit prije priljeva dampinškog uvoza, 2019. postala vrlo neprofitabilna te je zabilježila gubitke od 8,3 % do 10,2 % u 2019. i od 10,8 % do 13,2 % u razdoblju ispitnog postupka. Ti znatni gubici dovode u pitanje poslovne razloge za nastavak poslovanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(213)

U svakom slučaju, neovisno o bilo kakvom sniženju cijena, Komisija je utvrdila da je dampinški uvoz smanjio cijene proizvođača iz Unije na razinu na kojoj su proizvođači iz Unije pretrpjeli znatne gubitke. Iako su se prosječni jedinični troškovi industrije Unije smanjili za 13 % tijekom razmatranog razdoblja, to nije bilo dovoljno za kompenzaciju učinaka ozbiljnog pada cijena prouzročenog dampinškim uvozom. Zapravo, prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim stranama na slobodnom tržištu smanjile su se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja, što je mnogo izraženije smanjenje od smanjenja njihovih troškova. Stoga je industrija Unije, koja je bilježila dobit prije priljeva dampinškog uvoza, 2019. postala vrlo neprofitabilna te je zabilježila gubitke od 8,3 % do 10,2 % u 2019. i od 10,8 % do 13,2 % u razdoblju ispitnog postupka. Ti znatni gubici dovode u pitanje poslovne razloge za nastavak poslovanja industrije Unije.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.2.1.   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (214) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:











  Tablica 11.


  Uvoz iz trećih zemalja |
| --- | --- |
| Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Rusija | Količina (u tonama) | 20 295 | 10 113 | 14 494 | 20 126 |
| | Indeks | 100 | 50 | 71 | 99 |
| | Tržišni udio (%) | 1,3 | 0,6 | 0,9 | 1,3 |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 727 | 810 | 527 | 394 |
| | Indeks | 100 | 111 | 72 | 54 |
| Kuvajt | Količina (u tonama) | 0 | 11 820 | 15 767 | 9 319 |
| | Indeks | | 100 | 133 | 79 |
| | Tržišni udio (%) | 0,0 | 0,7 | 1,0 | 0,6 |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | | 492 | 358 | 320 |
| | Indeks | | 100 | 73 | 65 |
| Ostale treće zemlje | Količina (u tonama) | 78 707 | 63 725 | 49 400 | 41 110 |
| | Indeks | 100 | 81 | 63 | 52 |
| | Tržišni udio (%) | 5,2 | 4,0 | 3,1 | 2,7 |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 778 | 878 | 670 | 571 |
| | Indeks | 100 | 113 | 86 | 73 |
| Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetnih zemalja | Količina (u tonama) | 99 002 | 85 658 | 79 661 | 70 556 |
| | Indeks | 100 | 87 | 80 | 71 |
| | Tržišni udio (%) | 6,5 | 5,3 | 4,9 | 4,7 |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 768 | 817 | 582 | 487 |
| | Indeks | 100 | 106 | 76 | 63 |
| Izvor: Eurostat |

(214)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Rusija

Količina (u tonama)

20 295

10 113

14 494

20 126

Indeks

Indeks

100

100

50

50

71

71

99

99

Tržišni udio (%)

1,3

0,6

0,9

1,3

Prosječna cijena (EUR/tona)

727

810

527

394

Indeks

Indeks

100

100

111

111

72

72

54

54

Kuvajt

Količina (u tonama)

0

11 820

15 767

9 319

Indeks

Indeks

100

100

133

133

79

79

Tržišni udio (%)

0,0

0,7

1,0

0,6

Prosječna cijena (EUR/tona)

492

358

320

Indeks

Indeks

100

100

73

73

65

65

Ostale treće zemlje

Količina (u tonama)

78 707

63 725

49 400

41 110

Indeks

Indeks

100

100

81

81

63

63

52

52

Tržišni udio (%)

5,2

4,0

3,1

2,7

Prosječna cijena (EUR/tona)

778

878

670

571

Indeks

Indeks

100

100

113

113

86

86

73

73

Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetnih zemalja

Količina (u tonama)

99 002

85 658

79 661

70 556

Indeks

Indeks

100

100

87

87

80

80

71

71

Tržišni udio (%)

6,5

5,3

4,9

4,7

Prosječna cijena (EUR/tona)

768

817

582

487

Indeks

Indeks

100

100

106

106

76

76

63

63

Izvor: Eurostat

Izvor: Eurostat

| (215) | Uvoz iz predmetnih zemalja činio je približno 90 % ukupnog uvoza u Uniju 2019. i u razdoblju ispitnog postupka. Uvoz iz Rusije činio je 2,7 %, a iz Kuvajta 1,3 % ukupnog uvoza Unije u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(215)

Uvoz iz predmetnih zemalja činio je približno 90 % ukupnog uvoza u Uniju 2019. i u razdoblju ispitnog postupka. Uvoz iz Rusije činio je 2,7 %, a iz Kuvajta 1,3 % ukupnog uvoza Unije u razdoblju ispitnog postupka.

| (216) | Uvoz iz Rusije smanjio se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja, a njegov tržišni udio smanjio se 2018. i 2019. prije nego što se u razdoblju ispitnog postupka povećao na istu razinu kao 2017., odnosno 1,2 %. Prosječna cijena uvoza iz Rusije bila je 2017. i 2018. viša, a 2019. i u razdoblju ispitnog postupka niža od cijena uvoza iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(216)

Uvoz iz Rusije smanjio se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja, a njegov tržišni udio smanjio se 2018. i 2019. prije nego što se u razdoblju ispitnog postupka povećao na istu razinu kao 2017., odnosno 1,2 %. Prosječna cijena uvoza iz Rusije bila je 2017. i 2018. viša, a 2019. i u razdoblju ispitnog postupka niža od cijena uvoza iz predmetnih zemalja.

| (217) | Uvoz iz Kuvajta smanjio se za 21 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka (u 2017. nije bilo uvoza iz Kuvajta), a njegov se tržišni udio smanjio s 0,7 % na 0,6 % tijekom istog razdoblja. Prosječne uvozne cijene iz Kuvajta bile su niže od uvoznih cijena iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(217)

Uvoz iz Kuvajta smanjio se za 21 % od 2018. do razdoblja ispitnog postupka (u 2017. nije bilo uvoza iz Kuvajta), a njegov se tržišni udio smanjio s 0,7 % na 0,6 % tijekom istog razdoblja. Prosječne uvozne cijene iz Kuvajta bile su niže od uvoznih cijena iz predmetnih zemalja.

| (218) | Uvoz iz ostalih trećih zemalja i njegov tržišni udio smanjili su se gotovo za polovinu tijekom razmatranog razdoblja: u razdoblju ispitnog postupka tržišni udio im je bio 2,7 %. Cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja bile su više od cijena uvoza iz predmetnih zemalja tijekom cijelog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(218)

Uvoz iz ostalih trećih zemalja i njegov tržišni udio smanjili su se gotovo za polovinu tijekom razmatranog razdoblja: u razdoblju ispitnog postupka tržišni udio im je bio 2,7 %. Cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja bile su više od cijena uvoza iz predmetnih zemalja tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

| (219) | Na temelju toga Komisija je privremeno zaključila da bi razvoj uvoza iz drugih zemalja mogao imati neznatan učinak na stanje industrije Unije, ako bi uopće imao učinka. |
| --- | --- |

(219)

Na temelju toga Komisija je privremeno zaključila da bi razvoj uvoza iz drugih zemalja mogao imati neznatan učinak na stanje industrije Unije, ako bi uopće imao učinka.

5.2.2.   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (220) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:










  Tablica 12.


  Izvozni rezultati industrije Unije |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Ukupni obujam izvoza (u tonama) | 46 427 | 29 730 | 23 329 | 23 743 |
| Indeks | 100 | 66 | 48 | 53 |
| Prosječna cijena proizvođačâ iz Unije u uzorku (EUR/tona) | [681–833] | [734–898] | [483–590] | [343–419] |
| Indeks | 100 | 108 | 71 | 50 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku i provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe |

(220)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupni obujam izvoza (u tonama)

46 427

29 730

23 329

23 743

Indeks

Indeks

100

100

66

66

48

48

53

53

Prosječna cijena proizvođačâ iz Unije u uzorku (EUR/tona)

[681–833]

[734–898]

[483–590]

[343–419]

Indeks

Indeks

100

100

108

108

71

71

50

50

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku i provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku i provjereni odgovor na upitnik podnositelja pritužbe

| (221) | Njihov je izvoz činio u prosjeku oko 3 % ukupne proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja i tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(221)

Njihov je izvoz činio u prosjeku oko 3 % ukupne proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja i tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (222) | Općenito, izvoz industrije Unije smanjio se za 47 %, a njezine cijene za 50 %. |
| --- | --- |

(222)

Općenito, izvoz industrije Unije smanjio se za 47 %, a njezine cijene za 50 %.

| (223) | S obzirom na ograničeni i sve manji udio izvozne prodaje u ukupnoj proizvodnji industrije Unije, Komisija je privremeno zaključila da izvozni rezultati ne pridonose materijalnoj šteti koju trpi industrija Unije. |
| --- | --- |

(223)

S obzirom na ograničeni i sve manji udio izvozne prodaje u ukupnoj proizvodnji industrije Unije, Komisija je privremeno zaključila da izvozni rezultati ne pridonose materijalnoj šteti koju trpi industrija Unije.

| (224) | Mitsubishi Corporation tvrdio je da su loši izvozni rezultati industrije Unije uzrok štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(224)

Mitsubishi Corporation tvrdio je da su loši izvozni rezultati industrije Unije uzrok štete za industriju Unije.

| (225) | Komisija se s tom tvrdnjom ne slaže. Industrija Unije nije usmjerena na izvoz jer je potražnja na tržištu Unije veća od proizvodnih kapaciteta industrije Unije. Osim toga, industrija Unije nije bila usmjerena na izvoz 2017. i 2018. kada je zabilježila pozitivnu dobit. |
| --- | --- |

(225)

Komisija se s tom tvrdnjom ne slaže. Industrija Unije nije usmjerena na izvoz jer je potražnja na tržištu Unije veća od proizvodnih kapaciteta industrije Unije. Osim toga, industrija Unije nije bila usmjerena na izvoz 2017. i 2018. kada je zabilježila pozitivnu dobit.

5.2.3.   Prodaja na ograničenom tržištu

Prodaja na ograničenom tržištu

| (226) | Kako je prikazano u tablici 1., u razmatranom razdoblju prodaja industrije Unija na ograničenom tržištu pala je za 28 %. Međutim, činila je relativno mali dio ukupne proizvodnje industrije Unije, tj. 12,6 %. |
| --- | --- |

(226)

Kako je prikazano u tablici 1., u razmatranom razdoblju prodaja industrije Unija na ograničenom tržištu pala je za 28 %. Međutim, činila je relativno mali dio ukupne proizvodnje industrije Unije, tj. 12,6 %.

| (227) | Budući da je ograničeno tržište maleno, kretanja na njemu ne pogoršavaju stanje industrije Unije niti objašnjavaju to pogoršanje. |
| --- | --- |

(227)

Budući da je ograničeno tržište maleno, kretanja na njemu ne pogoršavaju stanje industrije Unije niti objašnjavaju to pogoršanje.

5.2.4.   Drugi proizvodi koji su profitabilniji od MEG-a

Drugi proizvodi koji su profitabilniji od MEG-a

| (228) | Više zainteresiranih strana (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo je da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica njezine odluke da se usredotoči na druge proizvode profitabilnije od MEG-a jer su proizvođači MEG-a mogli preusmjeriti svoju proizvodnju s MEG-a na druge derivate etilen-oksida. Usto su tvrdile da je ta odluka dovela do povećanja fiksnih jediničnih troškova za proizvodnju MEG-a. Osim toga, Arteco je tvrdio da se proizvodni kapaciteti za MEG i iskorištenost kapaciteta ne mogu promatrati odvojeno od povećanja proizvodnje derivata etilen-oksida na istim proizvodnim linijama. Nadalje, tvrdio je da se profitabilnost MEG-a ne može promatrati odvojeno od profitabilnosti derivata etilen-oksida. |
| --- | --- |

(228)

Više zainteresiranih strana (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo je da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica njezine odluke da se usredotoči na druge proizvode profitabilnije od MEG-a jer su proizvođači MEG-a mogli preusmjeriti svoju proizvodnju s MEG-a na druge derivate etilen-oksida. Usto su tvrdile da je ta odluka dovela do povećanja fiksnih jediničnih troškova za proizvodnju MEG-a. Osim toga, Arteco je tvrdio da se proizvodni kapaciteti za MEG i iskorištenost kapaciteta ne mogu promatrati odvojeno od povećanja proizvodnje derivata etilen-oksida na istim proizvodnim linijama. Nadalje, tvrdio je da se profitabilnost MEG-a ne može promatrati odvojeno od profitabilnosti derivata etilen-oksida.

| (229) | Ti navodi nisu potvrđeni ispitnim postupkom. Industrija Unije namjerava i dalje proizvoditi MEG u Uniji. Proizvođači iz Unije u uzorku zapravo proizvode etilen unutar grupe i, osim što ga interno upotrebljavaju za proizvodnju MEG-a i drugih proizvoda, prodaju ga i drugim stranama. Stoga je proizvođačima MEG-a dostupna dovoljna količina etilen-oksida za proizvodnju dovoljno MEG-a i drugih derivata etilen-oksida u skladu s njihovim proizvodnim kapacitetima. Industrija Unije usto planira povećati proizvodne kapacitete za etilen-oksid, što je istaknulo i nekoliko zainteresiranih strana, kao što je HELM. Industrija Unije bila je prisiljena smanjiti proizvodnju MEG-a jer je njezina prodajna cijena bila znatno niža od troška proizvodnje zbog pritiska na cijene koji je vršio uvoz iz predmetnih zemalja. Nakon što se ponovno uspostave ravnopravni uvjeti na tržištu Unije, industrija Unije nastavit će proizvoditi MEG u većem obujmu kao što je činila prije naglog porasta uvoza iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(229)

Ti navodi nisu potvrđeni ispitnim postupkom. Industrija Unije namjerava i dalje proizvoditi MEG u Uniji. Proizvođači iz Unije u uzorku zapravo proizvode etilen unutar grupe i, osim što ga interno upotrebljavaju za proizvodnju MEG-a i drugih proizvoda, prodaju ga i drugim stranama. Stoga je proizvođačima MEG-a dostupna dovoljna količina etilen-oksida za proizvodnju dovoljno MEG-a i drugih derivata etilen-oksida u skladu s njihovim proizvodnim kapacitetima. Industrija Unije usto planira povećati proizvodne kapacitete za etilen-oksid, što je istaknulo i nekoliko zainteresiranih strana, kao što je HELM. Industrija Unije bila je prisiljena smanjiti proizvodnju MEG-a jer je njezina prodajna cijena bila znatno niža od troška proizvodnje zbog pritiska na cijene koji je vršio uvoz iz predmetnih zemalja. Nakon što se ponovno uspostave ravnopravni uvjeti na tržištu Unije, industrija Unije nastavit će proizvoditi MEG u većem obujmu kao što je činila prije naglog porasta uvoza iz predmetnih zemalja.

| (230) | Kao rezultat toga, svaki utjecaj na fiksne troškove proizlazi izravno iz negativnog učinka dampinškog uvoza, a ne iz proizvodnje derivata etilen-oksida. |
| --- | --- |

(230)

Kao rezultat toga, svaki utjecaj na fiksne troškove proizlazi izravno iz negativnog učinka dampinškog uvoza, a ne iz proizvodnje derivata etilen-oksida.

| (231) | Osim toga, industrija Unije ne proizvodi druge proizvode kao što su derivati etilen-oksida na istoj proizvodnoj liniji kao MEG. Pokazatelji štete ocijenjeni u uvodnim izjavama od 174. do 201. ograničeni su na proizvodnju i prodaju samo MEG-a. Stoga se profitabilnost MEG-a ne može povezati s profitabilnošću drugih proizvoda kao što su derivati etilen-oksida jer ti proizvodi nisu obuhvaćeni ispitnim postupkom. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(231)

Osim toga, industrija Unije ne proizvodi druge proizvode kao što su derivati etilen-oksida na istoj proizvodnoj liniji kao MEG. Pokazatelji štete ocijenjeni u uvodnim izjavama od 174. do 201. ograničeni su na proizvodnju i prodaju samo MEG-a. Stoga se profitabilnost MEG-a ne može povezati s profitabilnošću drugih proizvoda kao što su derivati etilen-oksida jer ti proizvodi nisu obuhvaćeni ispitnim postupkom. Te su tvrdnje stoga odbačene.

5.2.5.   Troškovi amortizacije

Troškovi amortizacije

| (232) | Nekoliko zainteresiranih strana (Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo je da su se rezultati industrije Unije pogoršali zbog visokih razina troškova amortizacije. |
| --- | --- |

(232)

Nekoliko zainteresiranih strana (Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo je da su se rezultati industrije Unije pogoršali zbog visokih razina troškova amortizacije.

| (233) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da troškovi amortizacije nisu visoki i da čine od 1 % do 3 % troška proizvodnje. Stoga oni nisu imali bitan utjecaj na financijske rezultate industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(233)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da troškovi amortizacije nisu visoki i da čine od 1 % do 3 % troška proizvodnje. Stoga oni nisu imali bitan utjecaj na financijske rezultate industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

5.2.6.   Trošak sirovina/manjak konkurentnosti

Trošak sirovina/manjak konkurentnosti

| (234) | Više zainteresiranih strana (Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde) tvrdilo je da su pogoršani rezultati industrije Unije posljedica viših troškova proizvodnje u usporedbi s proizvođačima u predmetnim zemljama jer proizvođači iz Unije upotrebljavaju skuplje sirovine (laku frakciju nafte) nego njihovi konkurenti iz SAD-a i Saudijske Arabije (plin iz škriljevca i etan) za proizvodnju etilena te stoga nisu konkurentni. Arteco je tvrdio i da se postupkom proizvodnje u SAD-u i KSA-i proizvodi manje nusproizvoda, zbog čega je izgradnja postrojenja jeftinija, a njihov rad manje složen. Nadalje, tvrdio je da je profitabilnost industrije Unije smanjena zbog visokih troškova energije. |
| --- | --- |

(234)

Više zainteresiranih strana (Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde) tvrdilo je da su pogoršani rezultati industrije Unije posljedica viših troškova proizvodnje u usporedbi s proizvođačima u predmetnim zemljama jer proizvođači iz Unije upotrebljavaju skuplje sirovine (laku frakciju nafte) nego njihovi konkurenti iz SAD-a i Saudijske Arabije (plin iz škriljevca i etan) za proizvodnju etilena te stoga nisu konkurentni. Arteco je tvrdio i da se postupkom proizvodnje u SAD-u i KSA-i proizvodi manje nusproizvoda, zbog čega je izgradnja postrojenja jeftinija, a njihov rad manje složen. Nadalje, tvrdio je da je profitabilnost industrije Unije smanjena zbog visokih troškova energije.

| (235) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Iako je istina da su proizvođači iz SAD-a i Saudijske Arabije možda imali određenu troškovnu prednost u pogledu određenih sirovina, to nije spriječilo industriju Unije da 2017. i 2018. zabilježi visoke profitne marže, kako je vidljivo u tablici 10., odnosno prije velikog povećanja uvoza iz predmetnih zemalja po cijenama koje se naglo smanjuju. Stoga je dampinški uvoz, a ne različite upotrijebljene sirovine, pridonio teškom financijskom stanju industrije Unije. |
| --- | --- |

(235)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Iako je istina da su proizvođači iz SAD-a i Saudijske Arabije možda imali određenu troškovnu prednost u pogledu određenih sirovina, to nije spriječilo industriju Unije da 2017. i 2018. zabilježi visoke profitne marže, kako je vidljivo u tablici 10., odnosno prije velikog povećanja uvoza iz predmetnih zemalja po cijenama koje se naglo smanjuju. Stoga je dampinški uvoz, a ne različite upotrijebljene sirovine, pridonio teškom financijskom stanju industrije Unije.

| (236) | U pogledu tvrdnje koja se odnosi na nusproizvode, Arteco je nije potkrijepio dokazima i nije naveo točne nusproizvode. Komisija može samo pretpostaviti da je Arteco mislio na druge glikole koji nastaju u postupku proizvodnje MEG-a, kao što su dietilen glikol (DEG) i trietilen glikol (TEG). Međutim, ti proizvodi nastaju u postupku proizvodnje MEG-a neovisno o sirovini koja se upotrebljava za proizvodnju etilena. Iako među proizvođačima mogu postojati određene razlike u količini TEG-a i DEG-a, te su razlike male i stoga ne mogu znatno utjecati na rezultate proizvođača. Osim toga, postoji tržište DEG-a i TEG-a pa ti proizvodi donose prihod društvima. U pogledu izgradnje i rada tih postrojenja, Arteco opet nije potkrijepio svoju tvrdnju. Postrojenja za MEG u Uniji su u potpunosti automatizirana i zahtijevaju minimalno sudjelovanje radne snage jer je postupak proizvodnje MEG-a prilično jednostavan. Naposljetku, kad je riječ o troškovima energije, ispitnim postupkom utvrđeno je da oni čine oko 3 % troška proizvodnje industrije Unije i stoga nisu mogli znatno utjecati na konkurentnost industrije Unije. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(236)

U pogledu tvrdnje koja se odnosi na nusproizvode, Arteco je nije potkrijepio dokazima i nije naveo točne nusproizvode. Komisija može samo pretpostaviti da je Arteco mislio na druge glikole koji nastaju u postupku proizvodnje MEG-a, kao što su dietilen glikol (DEG) i trietilen glikol (TEG). Međutim, ti proizvodi nastaju u postupku proizvodnje MEG-a neovisno o sirovini koja se upotrebljava za proizvodnju etilena. Iako među proizvođačima mogu postojati određene razlike u količini TEG-a i DEG-a, te su razlike male i stoga ne mogu znatno utjecati na rezultate proizvođača. Osim toga, postoji tržište DEG-a i TEG-a pa ti proizvodi donose prihod društvima. U pogledu izgradnje i rada tih postrojenja, Arteco opet nije potkrijepio svoju tvrdnju. Postrojenja za MEG u Uniji su u potpunosti automatizirana i zahtijevaju minimalno sudjelovanje radne snage jer je postupak proizvodnje MEG-a prilično jednostavan. Naposljetku, kad je riječ o troškovima energije, ispitnim postupkom utvrđeno je da oni čine oko 3 % troška proizvodnje industrije Unije i stoga nisu mogli znatno utjecati na konkurentnost industrije Unije. Te su tvrdnje stoga odbačene.

5.2.7.   Pandemija bolesti COVID-19

Pandemija bolesti COVID-19

| (237) | Više zainteresiranih strana (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo je da je pandemija bolesti COVID-19 utjecala na industriju MEG-a u Uniji u prvom tromjesečju 2020., a još više u drugom tromjesečju 2020. CPME je tvrdio da je smanjenje proizvodnje i prodaje MEG-a u Uniji uslijedilo nakon pada potražnje za MEG-om u Uniji zbog pandemije bolesti COVID-19. Konkretno, tvrdio je da je zaustavljanje prodaje automobila (i proizvodnje automobila) i letova zbog mjera ograničenja kretanja dovelo do pada potražnje u Uniji za MEG-om koji se upotrebljava za proizvodnju antifriza i tekućina za odleđivanje. |
| --- | --- |

(237)

Više zainteresiranih strana (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) tvrdilo je da je pandemija bolesti COVID-19 utjecala na industriju MEG-a u Uniji u prvom tromjesečju 2020., a još više u drugom tromjesečju 2020. CPME je tvrdio da je smanjenje proizvodnje i prodaje MEG-a u Uniji uslijedilo nakon pada potražnje za MEG-om u Uniji zbog pandemije bolesti COVID-19. Konkretno, tvrdio je da je zaustavljanje prodaje automobila (i proizvodnje automobila) i letova zbog mjera ograničenja kretanja dovelo do pada potražnje u Uniji za MEG-om koji se upotrebljava za proizvodnju antifriza i tekućina za odleđivanje.

| (238) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da se stanje industrije Unije počelo znatno pogoršavati već 2019., mnogo prije početka pandemije bolesti COVID-19 u Uniji početkom 2020. Nijedan proizvođač iz Unije nije zatvorio proizvodne pogone tijekom pandemije, osim radi održavanja. Nadalje, učinci pandemije na potrošnju u Uniji bili su miješani, a manja potražnja za rashladnim sredstvima za automobilske motore kompenzirana je povećanom potražnjom za PET-om za osnovnu zaštitnu ambalažu za vodu, hranu i sredstvo za dezinfekciju ruku tijekom pandemije, što je istaknuo i SABIC. |
| --- | --- |

(238)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da se stanje industrije Unije počelo znatno pogoršavati već 2019., mnogo prije početka pandemije bolesti COVID-19 u Uniji početkom 2020. Nijedan proizvođač iz Unije nije zatvorio proizvodne pogone tijekom pandemije, osim radi održavanja. Nadalje, učinci pandemije na potrošnju u Uniji bili su miješani, a manja potražnja za rashladnim sredstvima za automobilske motore kompenzirana je povećanom potražnjom za PET-om za osnovnu zaštitnu ambalažu za vodu, hranu i sredstvo za dezinfekciju ruku tijekom pandemije, što je istaknuo i SABIC.

| (239) | Iako se potrošnja tako umjereno smanjila za 1 % tijekom razdoblja ispitnog postupka u usporedbi s 2017., proizvodnja industrije Unije smanjila se za 19 %, iskorištenost kapaciteta za gotovo 14 postotnih bodova, prodaja na slobodnom tržištu za 20 %, a tržišni udio za 10,7 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(239)

Iako se potrošnja tako umjereno smanjila za 1 % tijekom razdoblja ispitnog postupka u usporedbi s 2017., proizvodnja industrije Unije smanjila se za 19 %, iskorištenost kapaciteta za gotovo 14 postotnih bodova, prodaja na slobodnom tržištu za 20 %, a tržišni udio za 10,7 postotnih bodova.

| (240) | Ukratko, iako nije isključeno da je pandemija bolesti COVID-19 imala određeni utjecaj na stanje industrije Unije na kraju razdoblja ispitnog postupka, ona nije bila glavni uzrok materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(240)

Ukratko, iako nije isključeno da je pandemija bolesti COVID-19 imala određeni utjecaj na stanje industrije Unije na kraju razdoblja ispitnog postupka, ona nije bila glavni uzrok materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.8.   MEG kao roba kojom se trguje na globalnoj razini

MEG kao roba kojom se trguje na globalnoj razini

| (241) | Arteco i Oxyde tvrdili su da uvoz iz SAD-a i KSA-e u Uniju nije utjecao na mehanizam određivanja cijena MEG-a jer se radi o proizvodu kojim se trguje na globalnoj razini te da je podnositelj pritužbe odredio europsku ugovornu cijenu („ECP”). Nadalje, tvrdilo se i. da te cijene odražavaju cijene na azijskom tržištu jer je Kina najveće tržište MEG-a na svijetu i ii. da cijene MEG-a blisko prate kretanje cijene njegove osnovne sirovine, tj. etilena. Usto se tvrdilo da se razlika između cijene etilena i cijene MEG-a povećala od ožujka 2019. do ožujka 2020., navodno zbog učinka globalne situacije s ponudom/potražnjom za MEG-om koju je potaknula Kina te da je sve veća razlika negativno utjecala na profitabilnost proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(241)

Arteco i Oxyde tvrdili su da uvoz iz SAD-a i KSA-e u Uniju nije utjecao na mehanizam određivanja cijena MEG-a jer se radi o proizvodu kojim se trguje na globalnoj razini te da je podnositelj pritužbe odredio europsku ugovornu cijenu („ECP”). Nadalje, tvrdilo se i. da te cijene odražavaju cijene na azijskom tržištu jer je Kina najveće tržište MEG-a na svijetu i ii. da cijene MEG-a blisko prate kretanje cijene njegove osnovne sirovine, tj. etilena. Usto se tvrdilo da se razlika između cijene etilena i cijene MEG-a povećala od ožujka 2019. do ožujka 2020., navodno zbog učinka globalne situacije s ponudom/potražnjom za MEG-om koju je potaknula Kina te da je sve veća razlika negativno utjecala na profitabilnost proizvođača iz Unije.

| (242) | Ta je tvrdnja činjenično netočna. Proizvođači MEG-a iz Unije ne određuju europsku ugovornu cijenu. ECP je pokazatelj cijene u EU-u u određenom trenutku, odnosno indeks. Na tržištu s više kupaca i prodavatelja cijena je ravnoteža između ponude i potražnje na tom tržištu te je stoga ne može odrediti jedna ili više strana neovisno o ostalima. Prodavatelj ne može sam odrediti cijenu transakcije. Budući da se podnositelj pritužbe nalazi samo na prodajnoj strani, ne može manipulirati tim indeksom. U praksi više pružatelja podataka izvješćuje o ECP-u. Ta izvješća sastavljaju i objavljuju neovisni tržišni savjetnici. Četiri su glavna pružatelja tih usluga: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) i Tecnon (13). Ti se tržišni savjetnici oslanjaju na anonimne ankete kojima se prikupljaju cijene dogovorene između kupaca i prodavatelja. Općenito govoreći, ECP-ovi koje navode ta društva uglavnom su usklađeni. Osim toga, sudjelovanje u anketama o ECP-u otvoreno je svakoj strani koja doista prodaje ili kupuje MEG na tržištu, uključujući uvoznike. Doista, ECP u određenoj mjeri prati cijenu MEG-a u Aziji, a kretanje cijene etilena, kao glavne sirovine, utječe na prodajnu cijenu MEG-a. |
| --- | --- |

(242)

Ta je tvrdnja činjenično netočna. Proizvođači MEG-a iz Unije ne određuju europsku ugovornu cijenu. ECP je pokazatelj cijene u EU-u u određenom trenutku, odnosno indeks. Na tržištu s više kupaca i prodavatelja cijena je ravnoteža između ponude i potražnje na tom tržištu te je stoga ne može odrediti jedna ili više strana neovisno o ostalima. Prodavatelj ne može sam odrediti cijenu transakcije. Budući da se podnositelj pritužbe nalazi samo na prodajnoj strani, ne može manipulirati tim indeksom. U praksi više pružatelja podataka izvješćuje o ECP-u. Ta izvješća sastavljaju i objavljuju neovisni tržišni savjetnici. Četiri su glavna pružatelja tih usluga: ICIS (10), IHS (11), Wood Mackenzie Chemicals (12) i Tecnon (13). Ti se tržišni savjetnici oslanjaju na anonimne ankete kojima se prikupljaju cijene dogovorene između kupaca i prodavatelja. Općenito govoreći, ECP-ovi koje navode ta društva uglavnom su usklađeni. Osim toga, sudjelovanje u anketama o ECP-u otvoreno je svakoj strani koja doista prodaje ili kupuje MEG na tržištu, uključujući uvoznike. Doista, ECP u određenoj mjeri prati cijenu MEG-a u Aziji, a kretanje cijene etilena, kao glavne sirovine, utječe na prodajnu cijenu MEG-a.

10

11

12

13

| (243) | MEG se na tržištu Unije prodaje na temelju dugoročnog ugovora ili jednokratne prodaje s isporukom („prodaja na promptnom tržištu”). Procjenjuje se da prodaja ostvarena pod ugovornim uvjetima čini oko 80 % ukupne prodaje u Uniji, a preostalih 20 % je prodaja na promptnom tržištu. U ugovorenoj prodaji formula za cijenu temelji se na ECP-u umanjenom za popust. Iako je ECP mjesečni indeks koji objavljuju tržišni savjetnici kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 242., popust je povjerljiv. Popust je predmet tržišnog natjecanja među prodavateljima. O ugovornoj cijeni pregovara se na mjesečnoj osnovi i na nju utječu cijene na promptnom tržištu jer je MEG roba kojom se trguje na vrlo transparentnom tržištu gdje se sudionici brzo prilagođavaju situaciji koja je nastala zbog dampinškog uvoza. Američki i saudijski izvoznici, čak i ako svoju prodajnu cijenu na tržištu Unije povezuju s ECP-om, smanjili su prodajnu cijenu MEG-a povećanjem popusta koji nude kupcima. Stoga se štetni učinci na tržište Unije ne mogu pripisati indeksu ECP-a kao takvom. Šteta je uzrokovana priljevom jeftinog uvoza na tržište Unije koji je snizio promptne i ugovorne cijene u korist kupaca. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(243)

MEG se na tržištu Unije prodaje na temelju dugoročnog ugovora ili jednokratne prodaje s isporukom („prodaja na promptnom tržištu”). Procjenjuje se da prodaja ostvarena pod ugovornim uvjetima čini oko 80 % ukupne prodaje u Uniji, a preostalih 20 % je prodaja na promptnom tržištu. U ugovorenoj prodaji formula za cijenu temelji se na ECP-u umanjenom za popust. Iako je ECP mjesečni indeks koji objavljuju tržišni savjetnici kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 242., popust je povjerljiv. Popust je predmet tržišnog natjecanja među prodavateljima. O ugovornoj cijeni pregovara se na mjesečnoj osnovi i na nju utječu cijene na promptnom tržištu jer je MEG roba kojom se trguje na vrlo transparentnom tržištu gdje se sudionici brzo prilagođavaju situaciji koja je nastala zbog dampinškog uvoza. Američki i saudijski izvoznici, čak i ako svoju prodajnu cijenu na tržištu Unije povezuju s ECP-om, smanjili su prodajnu cijenu MEG-a povećanjem popusta koji nude kupcima. Stoga se štetni učinci na tržište Unije ne mogu pripisati indeksu ECP-a kao takvom. Šteta je uzrokovana priljevom jeftinog uvoza na tržište Unije koji je snizio promptne i ugovorne cijene u korist kupaca. Te su tvrdnje stoga odbačene.

5.2.9.   Cijena nafte

Cijena nafte

| (244) | CPME i CIRFS tvrdili su da je pad cijene nafte do kojeg je došlo u drugom dijelu razdoblja ispitnog postupka bio uzrok smanjenja cijene MEG-a u Uniji, a ne dampinški uvoz iz predmetnih zemalja. |
| --- | --- |

(244)

CPME i CIRFS tvrdili su da je pad cijene nafte do kojeg je došlo u drugom dijelu razdoblja ispitnog postupka bio uzrok smanjenja cijene MEG-a u Uniji, a ne dampinški uvoz iz predmetnih zemalja.

| (245) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 234., u Uniji se proizvodnja etilena temelji na lakoj frakciji nafte, proizvodu koji se dobiva rafiniranjem sirove nafte. Stoga kretanje cijene nafte utječe na trošak i cijenu etilena te na trošak i cijenu MEG-a. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 205., trošak proizvodnje industrije Unije smanjio se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se prodajna cijena MEG-a znatno više smanjila, tj. za 40 %. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(245)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 234., u Uniji se proizvodnja etilena temelji na lakoj frakciji nafte, proizvodu koji se dobiva rafiniranjem sirove nafte. Stoga kretanje cijene nafte utječe na trošak i cijenu etilena te na trošak i cijenu MEG-a. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 205., trošak proizvodnje industrije Unije smanjio se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se prodajna cijena MEG-a znatno više smanjila, tj. za 40 %. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

5.2.10.   
  „Trgovinski rat” SAD-a i Kine

„Trgovinski rat” SAD-a i Kine

| (246) | U kolovozu 2018. Kina je uvela dodatne uvozne carine od 25 % na MEG iz SAD-a, što je navodno navelo proizvođače iz SAD-a da preusmjere izvoz iz Kine u Uniju. Stoga je nekoliko zainteresiranih strana (Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde) tvrdilo da je pogoršanje trgovinskih odnosa između Kine i SAD-a glavni uzrok štete. Te strane su tvrdile da će se nakon uvođenja privremenih izuzeća od tih carina 2020. situacija na tržištu Unije vratiti na staro. |
| --- | --- |

(246)

U kolovozu 2018. Kina je uvela dodatne uvozne carine od 25 % na MEG iz SAD-a, što je navodno navelo proizvođače iz SAD-a da preusmjere izvoz iz Kine u Uniju. Stoga je nekoliko zainteresiranih strana (Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde) tvrdilo da je pogoršanje trgovinskih odnosa između Kine i SAD-a glavni uzrok štete. Te strane su tvrdile da će se nakon uvođenja privremenih izuzeća od tih carina 2020. situacija na tržištu Unije vratiti na staro.

| (247) | Ta su razmatranja nevažna jer je pravni standard utvrđen osnovnom uredbom i Sporazumom WTO-a o antidampingu postojanje štete prouzročene dampinškim uvozom, a ne politička ili druga vanjska razmatranja koja bi mogla biti povezana s takvim praksama. U svakom slučaju, Komisija primjećuje da, iako su ograničenja doista ublažena, dodatne carine i dalje se u pravilu primjenjuju te nije jasno kako će se situacija razvijati. Nadalje, industrija MEG-a u SAD-u usmjerena je na izvoz s rastućim proizvodnim kapacitetima. Kineska industrija MEG-a isto tako povećava proizvodne kapacitete kako bi postala samodostatna. Stoga će proizvođači iz SAD-a vjerojatno i dalje biti zainteresirani za tržište Unije, neovisno o bilo kakvom sporu između SAD-a i Kine. |
| --- | --- |

(247)

Ta su razmatranja nevažna jer je pravni standard utvrđen osnovnom uredbom i Sporazumom WTO-a o antidampingu postojanje štete prouzročene dampinškim uvozom, a ne politička ili druga vanjska razmatranja koja bi mogla biti povezana s takvim praksama. U svakom slučaju, Komisija primjećuje da, iako su ograničenja doista ublažena, dodatne carine i dalje se u pravilu primjenjuju te nije jasno kako će se situacija razvijati. Nadalje, industrija MEG-a u SAD-u usmjerena je na izvoz s rastućim proizvodnim kapacitetima. Kineska industrija MEG-a isto tako povećava proizvodne kapacitete kako bi postala samodostatna. Stoga će proizvođači iz SAD-a vjerojatno i dalje biti zainteresirani za tržište Unije, neovisno o bilo kakvom sporu između SAD-a i Kine.

5.2.11.   Globalni pad cijena tijekom razmatranog razdoblja

Globalni pad cijena tijekom razmatranog razdoblja

| (248) | Više zainteresiranih strana (Mitsubishi, CIRFS) tvrdilo je da se šteta koju je pretrpjela industrija Unije podudara s jednim od najvećih smanjenja svjetske cijene MEG-a tijekom posljednjih deset godina, koje se nije dogodilo samo na tržištu Unije, već je bilo u skladu s cijenama na svjetskom tržištu. Upućivalo se na znatno povećanje globalnog kapaciteta za MEG i izostanak pripadajuće globalne potražnje: samo krajem 2018. Kina je povećala godišnji kapacitet za [1,5–2,5] milijuna tona. U studenome 2019. ukupni globalni kapacitet za MEG iznosio je oko [37,5–38,5] milijuna tona godišnje, što je višak ponude od oko [10–20] %, dok se tijekom 2020. kapacitet znatno povećao. Stoga su štetu navodno prouzročile povijesno niske cijene na svjetskim tržištima, a ne damping. |
| --- | --- |

(248)

Više zainteresiranih strana (Mitsubishi, CIRFS) tvrdilo je da se šteta koju je pretrpjela industrija Unije podudara s jednim od najvećih smanjenja svjetske cijene MEG-a tijekom posljednjih deset godina, koje se nije dogodilo samo na tržištu Unije, već je bilo u skladu s cijenama na svjetskom tržištu. Upućivalo se na znatno povećanje globalnog kapaciteta za MEG i izostanak pripadajuće globalne potražnje: samo krajem 2018. Kina je povećala godišnji kapacitet za [1,5–2,5] milijuna tona. U studenome 2019. ukupni globalni kapacitet za MEG iznosio je oko [37,5–38,5] milijuna tona godišnje, što je višak ponude od oko [10–20] %, dok se tijekom 2020. kapacitet znatno povećao. Stoga su štetu navodno prouzročile povijesno niske cijene na svjetskim tržištima, a ne damping.

| (249) | Ta razmatranja možda mogu pružiti konačno objašnjenje zašto se uvoz u Uniji prodavao po dampinškim cijenama. Međutim, ostaje činjenica da je taj dampinški uvoz prethodno navedenim učincima na cijene i obujam nanio materijalnu štetu industriji Unije – koja je primjenjivi pravni standard utvrđen osnovnom uredbom i Sporazumom WTO-a o antidampingu, u kojima nije predviđena analiza razloga na kojima se temelji odluka o dampingu. Ispitnim postupkom utvrđeno je da zaista postoji globalni višak kapaciteta za proizvodnju MEG-a. Proizvođači iz Saudijske Arabije i SAD-a znatno su povećali svoje proizvodne kapacitete i procjenjuje se da će izvoznici iz SAD-a povećati proizvodne kapacitete na oko 6 milijuna tona godišnje. Zbog tog viška kapaciteta proizvođači izvoznici iz Saudijske Arabije i SAD-a tražili su tržišta te su stoga tijekom razdoblja ispitnog postupka prodavali znatan obujam MEG-a na tržištu Unije po dampinškim cijenama. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(249)

Ta razmatranja možda mogu pružiti konačno objašnjenje zašto se uvoz u Uniji prodavao po dampinškim cijenama. Međutim, ostaje činjenica da je taj dampinški uvoz prethodno navedenim učincima na cijene i obujam nanio materijalnu štetu industriji Unije – koja je primjenjivi pravni standard utvrđen osnovnom uredbom i Sporazumom WTO-a o antidampingu, u kojima nije predviđena analiza razloga na kojima se temelji odluka o dampingu. Ispitnim postupkom utvrđeno je da zaista postoji globalni višak kapaciteta za proizvodnju MEG-a. Proizvođači iz Saudijske Arabije i SAD-a znatno su povećali svoje proizvodne kapacitete i procjenjuje se da će izvoznici iz SAD-a povećati proizvodne kapacitete na oko 6 milijuna tona godišnje. Zbog tog viška kapaciteta proizvođači izvoznici iz Saudijske Arabije i SAD-a tražili su tržišta te su stoga tijekom razdoblja ispitnog postupka prodavali znatan obujam MEG-a na tržištu Unije po dampinškim cijenama. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

5.2.12.   Samoprouzročena šteta

Samoprouzročena šteta

| (250) | SABIC je tvrdio da mu se jedan proizvođač iz Unije obratio kako bi na tržište Unije stavio MEG i da je nekoliko društava povezanih s proizvođačima iz Unije (kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40.) uvezlo MEG iz KSA-e, što je dovelo do samoprouzročene štete. |
| --- | --- |

(250)

SABIC je tvrdio da mu se jedan proizvođač iz Unije obratio kako bi na tržište Unije stavio MEG i da je nekoliko društava povezanih s proizvođačima iz Unije (kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40.) uvezlo MEG iz KSA-e, što je dovelo do samoprouzročene štete.

| (251) | U pogledu tvrdnje da se jedan proizvođač iz Unije obratio SABIC-u kako bi na tržište Unije stavio saudijski MEG, ispitnim postupkom utvrđeno je da ugovor između SABIC-a i predmetnog proizvođača iz Unije nije bio zaključen. Nadalje, taj proizvođač iz Unije sam se obratio SABIC-u u tom pogledu jer je zbog pada cijena na tržištu Unije došlo do znatnih gubitaka pa je tražio druge mogućnosti za nastavak poslovanja na tržištu MEG-a u Uniji. To je još jedan pokazatelj teškog stanja industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(251)

U pogledu tvrdnje da se jedan proizvođač iz Unije obratio SABIC-u kako bi na tržište Unije stavio saudijski MEG, ispitnim postupkom utvrđeno je da ugovor između SABIC-a i predmetnog proizvođača iz Unije nije bio zaključen. Nadalje, taj proizvođač iz Unije sam se obratio SABIC-u u tom pogledu jer je zbog pada cijena na tržištu Unije došlo do znatnih gubitaka pa je tražio druge mogućnosti za nastavak poslovanja na tržištu MEG-a u Uniji. To je još jedan pokazatelj teškog stanja industrije Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

5.2.13.   Uvoz PET-a u Uniju

Uvoz PET-a u Uniju

| (252) | Nekoliko zainteresiranih strana (Arteco, HELM i Oxyde) tvrdilo je, bez ikakvog dokaza, da je povećanje uvoza PET-a u Uniju utjecalo na potrošnju MEG-a. |
| --- | --- |

(252)

Nekoliko zainteresiranih strana (Arteco, HELM i Oxyde) tvrdilo je, bez ikakvog dokaza, da je povećanje uvoza PET-a u Uniju utjecalo na potrošnju MEG-a.

| (253) | Ta je tvrdnja činjenično netočna. Uvoz PET-a u Uniju tijekom razmatranog je razdoblja fluktuirao. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 150., potrošnja na slobodnom tržištu bila je prilično stabilna do kraja razdoblja ispitnog postupka. Ta je tvrdnja stoga odbačena.










  Tablica 13.


  Ukupni uvoz PET-a |
| --- | --- |
| | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| Obujam | 706 254 645 | 704 017 403 | 877 616 849 | 797 676 108 |
| Indeks | 100 | 100 | 124 | 113 |
| Izvor: Eurostat |

(253)

Ta je tvrdnja činjenično netočna. Uvoz PET-a u Uniju tijekom razmatranog je razdoblja fluktuirao. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 150., potrošnja na slobodnom tržištu bila je prilično stabilna do kraja razdoblja ispitnog postupka. Ta je tvrdnja stoga odbačena.

Tablica 13.

Tablica 13.

Ukupni uvoz PET-a

Ukupni uvoz PET-a

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam

706 254 645

704 017 403

877 616 849

797 676 108

Indeks

Indeks

100

100

100

100

124

124

113

113

Izvor: Eurostat

Izvor: Eurostat

5.3.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (254) | Došlo je do jasne vremenske podudarnosti između znatnog povećanja uvoza po dampinškim cijenama i tržišnog udjela predmetnih zemalja te znatnog smanjenja prodaje i tržišnog udjela proizvođača iz Unije, zajedno s padom cijena i pogoršanjem financijskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(254)

Došlo je do jasne vremenske podudarnosti između znatnog povećanja uvoza po dampinškim cijenama i tržišnog udjela predmetnih zemalja te znatnog smanjenja prodaje i tržišnog udjela proizvođača iz Unije, zajedno s padom cijena i pogoršanjem financijskog stanja industrije Unije.

| (255) | Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak svih ostalih čimbenika na negativna kretanja industrije Unije u smislu smanjenja proizvodnje i prodaje, gubitka tržišnog udjela, pada cijena, negativne profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka bio je ograničen. |
| --- | --- |

(255)

Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. Učinak svih ostalih čimbenika na negativna kretanja industrije Unije u smislu smanjenja proizvodnje i prodaje, gubitka tržišnog udjela, pada cijena, negativne profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka bio je ograničen.

| (256) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je dampinški uvoz iz predmetnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu za industriju Unije, a da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu oslabili uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. Šteta uključuje smanjenje proizvodnje i prodaje, gubitak tržišnog udjela, pad cijena, negativnu profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok. |
| --- | --- |

(256)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je u ovoj fazi zaključila da je dampinški uvoz iz predmetnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu za industriju Unije, a da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, nisu oslabili uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. Šteta uključuje smanjenje proizvodnje i prodaje, gubitak tržišnog udjela, pad cijena, negativnu profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok.

6.   RAZINA MJERA

| (257) | Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene industriji Unije dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(257)

Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene industriji Unije dampinškim uvozom.

6.1.   Marža štete

Marža štete

| (258) | Šteta bi nestala da industrija Unije može ostvariti ciljnu dobit prodajom po ciljnoj cijeni u smislu članka 7. stavka 2.c i članka 7. stavka 2.d osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(258)

Šteta bi nestala da industrija Unije može ostvariti ciljnu dobit prodajom po ciljnoj cijeni u smislu članka 7. stavka 2.c i članka 7. stavka 2.d osnovne uredbe.

| (259) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike: razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetnih zemalja, razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje punih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja i inovacija te razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Takva profitna marža ne bi trebala biti niža od 6 %. |
| --- | --- |

(259)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike: razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetnih zemalja, razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje punih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja i inovacija te razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Takva profitna marža ne bi trebala biti niža od 6 %.

| (260) | Obujam uvoza iz predmetnih zemalja znatno se povećao, a uvozne cijene naglo su pale od 2019. nadalje (kako je prikazano u tablicama 2. i 3.), što je proizvođače iz Unije učinilo neprofitabilnima. S obzirom na to, Komisija je utvrdila osnovnu dobit kojom su obuhvaćeni puni troškovi u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja na temelju profitabilnosti proizvođača iz Unije prije naglog rasta dampinškog uvoza, odnosno kao ponderirani prosjek profitnih marži koje su proizvođači iz Unije zabilježili u 2017. i 2018. Tako izračunana osnovna dobit iznosi [17,5–19,5] %. |
| --- | --- |

(260)

Obujam uvoza iz predmetnih zemalja znatno se povećao, a uvozne cijene naglo su pale od 2019. nadalje (kako je prikazano u tablicama 2. i 3.), što je proizvođače iz Unije učinilo neprofitabilnima. S obzirom na to, Komisija je utvrdila osnovnu dobit kojom su obuhvaćeni puni troškovi u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja na temelju profitabilnosti proizvođača iz Unije prije naglog rasta dampinškog uvoza, odnosno kao ponderirani prosjek profitnih marži koje su proizvođači iz Unije zabilježili u 2017. i 2018. Tako izračunana osnovna dobit iznosi [17,5–19,5] %.

| (261) | Nijedan proizvođač u uzorku nije zatražio prilagodbu na temelju članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe za izgubljena ulaganja ili troškove istraživanja i razvoja te inovacija. |
| --- | --- |

(261)

Nijedan proizvođač u uzorku nije zatražio prilagodbu na temelju članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe za izgubljena ulaganja ili troškove istraživanja i razvoja te inovacija.

| (262) | Na temelju navedenoga neštetna cijena iznosi [610–746] EUR/tona, a dobivena je primjenom prethodno spomenute profitne marže od [17,5–19,5] % na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a. |
| --- | --- |

(262)

Na temelju navedenoga neštetna cijena iznosi [610–746] EUR/tona, a dobivena je primjenom prethodno spomenute profitne marže od [17,5–19,5] % na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a.

| (263) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe, Komisija je procijenila buduće troškove koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2., a koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola kojih je Unija stranka te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a. |
| --- | --- |

(263)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe, Komisija je procijenila buduće troškove koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2., a koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola kojih je Unija stranka te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a.

| (264) | Ti su troškovi obuhvaćali dodatne buduće troškove (tj. nakon odbitka stvarnih troškova nastalih tijekom RIP-a) kako bi se osigurala usklađenost sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama („EU ETS”) i Direktivom EU-a o industrijskim emisijama. Sustav EU-a za trgovanje emisijama okosnica je politike EU-a za usklađivanje s multilateralnim sporazumima o okolišu. Isto tako, Direktiva o industrijskim emisijama glavni je instrument EU-a kojim se reguliraju emisije onečišćujućih tvari iz industrijskih postrojenja i kao takav osigurava i usklađenost s multilateralnim sporazumima o okolišu. |
| --- | --- |

(264)

Ti su troškovi obuhvaćali dodatne buduće troškove (tj. nakon odbitka stvarnih troškova nastalih tijekom RIP-a) kako bi se osigurala usklađenost sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama („EU ETS”) i Direktivom EU-a o industrijskim emisijama. Sustav EU-a za trgovanje emisijama okosnica je politike EU-a za usklađivanje s multilateralnim sporazumima o okolišu. Isto tako, Direktiva o industrijskim emisijama glavni je instrument EU-a kojim se reguliraju emisije onečišćujućih tvari iz industrijskih postrojenja i kao takav osigurava i usklađenost s multilateralnim sporazumima o okolišu.

| (265) | Troškovi usklađenosti sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) izračunani su na temelju prosječnih procijenjenih dodatnih emisijskih jedinica EU-a koje će se morati kupiti tijekom razdoblja primjene mjera (od 2021. do 2025.). Emisijske jedinice EU-a upotrijebljene u izračunu bile su neto besplatno dodijeljene emisijske jedinice i odnosile su se isključivo na predmetni proizvod. Troškovi emisijskih jedinica EU-a utvrđeni su na temelju podataka organizacije Bloomberg New Energy Finance (izvadak od 7. veljače 2021.). Prosječna predviđena cijena emisijskih jedinica EU-a u razdoblju 2021.–2025. iznosi 36,24 EUR/tona emitiranog CO2. Troškovi usklađivanja s Direktivom o industrijskim emisijama izračunani su na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i koje je Komisija unakrsno provjerila. Bilješka o tome kako je Komisija utvrdila te dodatne buduće troškove usklađenosti dostupna je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

(265)

Troškovi usklađenosti sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) izračunani su na temelju prosječnih procijenjenih dodatnih emisijskih jedinica EU-a koje će se morati kupiti tijekom razdoblja primjene mjera (od 2021. do 2025.). Emisijske jedinice EU-a upotrijebljene u izračunu bile su neto besplatno dodijeljene emisijske jedinice i odnosile su se isključivo na predmetni proizvod. Troškovi emisijskih jedinica EU-a utvrđeni su na temelju podataka organizacije Bloomberg New Energy Finance (izvadak od 7. veljače 2021.). Prosječna predviđena cijena emisijskih jedinica EU-a u razdoblju 2021.–2025. iznosi 36,24 EUR/tona emitiranog CO2. Troškovi usklađivanja s Direktivom o industrijskim emisijama izračunani su na temelju podataka koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i koje je Komisija unakrsno provjerila. Bilješka o tome kako je Komisija utvrdila te dodatne buduće troškove usklađenosti dostupna je u dokumentaciji koja se daje na uvid zainteresiranim stranama.

| (266) | Komisija je utvrdila da su ti budući troškovi usklađivanja iznosili [0,7–0,9] % troška proizvodnje u razdoblju ispitnog postupka i dodala ih neštetnoj cijeni navedenoj u uvodnoj izjavi 262. kako bi se dobila ukupna neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije, odnosno [616–752] EUR/tona. |
| --- | --- |

(266)

Komisija je utvrdila da su ti budući troškovi usklađivanja iznosili [0,7–0,9] % troška proizvodnje u razdoblju ispitnog postupka i dodala ih neštetnoj cijeni navedenoj u uvodnoj izjavi 262. kako bi se dobila ukupna neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije, odnosno [616–752] EUR/tona.

| (267) | Komisija je zatim utvrdila razinu marže sniženja ciljnih cijena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u predmetnim zemljama, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(267)

Komisija je zatim utvrdila razinu marže sniženja ciljnih cijena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u predmetnim zemljama, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

| (268) | Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti uvodne izjave od 127. do 130.).








  Zemlja | Društvo | Privremena dampinška marža (%) | Privremena marža štete (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sjedinjene Američke Države | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % | 38,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % | 84,9 % |
| Ostala društva koja surađuju | 13,5 % | 46,9 % |
| Sva ostala društva | 52,0 % | 115,0 % |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % | 61,4 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | 61,4 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | 61,4 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | 61,4 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | 61,4 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | 61,4 % |
| Sva ostala društva | 11,1 % | 61,4 % |

(268)

Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i „sva ostala društva” određena je na isti način kao i dampinška marža za ta društva (vidjeti uvodne izjave od 127. do 130.).

Zemlja

Društvo

Privremena dampinška marža (%)

Privremena marža štete (%)

Sjedinjene Američke Države

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

38,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

84,9 %

Ostala društva koja surađuju

13,5 %

46,9 %

Sva ostala društva

52,0 %

115,0 %

Kraljevina Saudijska Arabija

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

61,4 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

61,4 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

61,4 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

61,4 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

61,4 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

61,4 %

Sva ostala društva

11,1 %

61,4 %

6.2.   Zaključak o razini mjera

Zaključak o razini mjera

| (269) | Iz prethodne ocjene proizlazi da bi privremene antidampinške pristojbe trebalo utvrditi kako slijedi u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe:







  Zemlja | Društvo | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- |
| Sjedinjene Američke Države | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| Ostala društva koja surađuju | 13,5 % |
| Sva ostala društva | 52,0 % |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Sva ostala društva | 11,1 % |

(269)

Iz prethodne ocjene proizlazi da bi privremene antidampinške pristojbe trebalo utvrditi kako slijedi u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne uredbe:

Zemlja

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Sjedinjene Američke Države

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Ostala društva koja surađuju

13,5 %

Sva ostala društva

52,0 %

Kraljevina Saudijska Arabija

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Sva ostala društva

11,1 %

7.   INTERES UNIJE

| (270) | Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping, u skladu s člankom 21. osnovne uredbe. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika/trgovaca, korisnika i dobavljača. |
| --- | --- |

(270)

Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping, u skladu s člankom 21. osnovne uredbe. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika/trgovaca, korisnika i dobavljača.

| (271) | Komisija je poslala upitnike poznatim zainteresiranim stranama. Primila je odgovore na upitnik dvaju nepovezanih uvoznika (Helm i Oxyde) i sedam korisnika (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale). |
| --- | --- |

(271)

Komisija je poslala upitnike poznatim zainteresiranim stranama. Primila je odgovore na upitnik dvaju nepovezanih uvoznika (Helm i Oxyde) i sedam korisnika (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale).

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (272) | U Uniji postoji 12 proizvođača u devet grupa koje proizvode MEG. Uvođenjem mjera industriji Unije omogućilo bi se da povrati izgubljeni udio na tržištu, uz poboljšanje profitabilnosti prema razinama koje se smatraju održivima. |
| --- | --- |

(272)

U Uniji postoji 12 proizvođača u devet grupa koje proizvode MEG. Uvođenjem mjera industriji Unije omogućilo bi se da povrati izgubljeni udio na tržištu, uz poboljšanje profitabilnosti prema razinama koje se smatraju održivima.

| (273) | Zbog razmjera štete koju je pretrpjela industrija Unije njezino je stanje neodrživo s obzirom na visoku razinu gubitaka (-10,8 %– -13,2 % u RIP-u), koji su posljedica istodobnog učinka neuobičajeno niskih cijena (smanjenje za 40 % na slobodnom tržištu) i pada prodaje (-18 % na slobodnom tržištu) i proizvodnje (-19 %), što je dovelo do pritiska na troškove. |
| --- | --- |

(273)

Zbog razmjera štete koju je pretrpjela industrija Unije njezino je stanje neodrživo s obzirom na visoku razinu gubitaka (-10,8 %– -13,2 % u RIP-u), koji su posljedica istodobnog učinka neuobičajeno niskih cijena (smanjenje za 40 % na slobodnom tržištu) i pada prodaje (-18 % na slobodnom tržištu) i proizvodnje (-19 %), što je dovelo do pritiska na troškove.

| (274) | Uvođenje mjera ključno je za ograničavanje golemog učinka dampinškog uvoza i zadržavanje proizvodnje MEG-a u Uniji. Naime, bez mjera bi dvostruki pritisak sniženih cijena i smanjenja prodaje i proizvodnje spriječili industriju Unije da ostvari ikakvu dobit, ostavljajući joj malo izbora osim prekida proizvodnje za otvoreno tržište – što bi dovelo do nestanka proizvođača industrije Unije koji nisu povezani sa saudijskim ili američkim interesima. |
| --- | --- |

(274)

Uvođenje mjera ključno je za ograničavanje golemog učinka dampinškog uvoza i zadržavanje proizvodnje MEG-a u Uniji. Naime, bez mjera bi dvostruki pritisak sniženih cijena i smanjenja prodaje i proizvodnje spriječili industriju Unije da ostvari ikakvu dobit, ostavljajući joj malo izbora osim prekida proizvodnje za otvoreno tržište – što bi dovelo do nestanka proizvođača industrije Unije koji nisu povezani sa saudijskim ili američkim interesima.

| (275) | Prema mišljenju specijaliziranih savjetnika koji pomno prate tržište, kao što su Wood Mackenzie i ISIC, taj će se pritisak povećavati kako se povećava globalni višak kapaciteta. Povećanje kapaciteta, koje predvode Kina i SAD, premašit će potražnju za nekoliko milijuna tona u razdoblju 2021.–2022. Znatnim povećanjem kineskih kapaciteta postupno će se smanjiti mogućnosti za izvoz iz SAD-a u Kinu, što će više potaknuti SAD da drugdje pronađe kupce. To će se uglavnom odnositi na izvozna tržišta, uključujući Uniju, jer se očekuje da će se potražnja u SAD-u tek neznatno povećati. U kombinaciji s pristupom Saudijske Arabije da snižava cijene (ključni način osiguravanja prisutnosti na tržištu na kojem su cijene glavni faktor), stalan pritisak na cijene čini se vjerojatnim. Stoga je vjerojatno da će kombinirana prisutnost SAD-a i Saudijske Arabije uzrokovati daljnju štetu industriji Unije koja je već u lošem stanju. |
| --- | --- |

(275)

Prema mišljenju specijaliziranih savjetnika koji pomno prate tržište, kao što su Wood Mackenzie i ISIC, taj će se pritisak povećavati kako se povećava globalni višak kapaciteta. Povećanje kapaciteta, koje predvode Kina i SAD, premašit će potražnju za nekoliko milijuna tona u razdoblju 2021.–2022. Znatnim povećanjem kineskih kapaciteta postupno će se smanjiti mogućnosti za izvoz iz SAD-a u Kinu, što će više potaknuti SAD da drugdje pronađe kupce. To će se uglavnom odnositi na izvozna tržišta, uključujući Uniju, jer se očekuje da će se potražnja u SAD-u tek neznatno povećati. U kombinaciji s pristupom Saudijske Arabije da snižava cijene (ključni način osiguravanja prisutnosti na tržištu na kojem su cijene glavni faktor), stalan pritisak na cijene čini se vjerojatnim. Stoga je vjerojatno da će kombinirana prisutnost SAD-a i Saudijske Arabije uzrokovati daljnju štetu industriji Unije koja je već u lošem stanju.

| (276) | Mjerama bi se oslobodio dobar dio dvostrukog pritiska uzrokovanog dampinškim uvozom, čime bi se industriji omogućilo povećanje i cijena i obujma (prodaje, proizvodnje i iskorištenosti kapaciteta). Razina mjera omogućila bi nestanak financijskih gubitaka koji ugrožavaju neposrednu budućnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(276)

Mjerama bi se oslobodio dobar dio dvostrukog pritiska uzrokovanog dampinškim uvozom, čime bi se industriji omogućilo povećanje i cijena i obujma (prodaje, proizvodnje i iskorištenosti kapaciteta). Razina mjera omogućila bi nestanak financijskih gubitaka koji ugrožavaju neposrednu budućnost industrije Unije.

| (277) | Stoga se zaključuje da bi uvođenje privremenih mjera bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(277)

Stoga se zaključuje da bi uvođenje privremenih mjera bilo u interesu industrije Unije.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznika/trgovaca, korisnika i dobavljača

Interes nepovezanih uvoznika/trgovaca, korisnika i dobavljača

7.2.1.   Općenito

Općenito

| (278) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da približno 55 % potrošnje organske kemikalije MEG u Uniji služi kao ulazni element za polietilen tereftalat („PET” za proizvodnju plastičnih boca), malo manje od 25 % MEG-a upotrebljava se za proizvodnju rashladnih sredstava za automobilske motore, a preostala četvrtina je sirovina u drugim industrijskim proizvodima. |
| --- | --- |

(278)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da približno 55 % potrošnje organske kemikalije MEG u Uniji služi kao ulazni element za polietilen tereftalat („PET” za proizvodnju plastičnih boca), malo manje od 25 % MEG-a upotrebljava se za proizvodnju rashladnih sredstava za automobilske motore, a preostala četvrtina je sirovina u drugim industrijskim proizvodima.

| (279) | Tri su točke važne za analizu interesa uvoznika/trgovaca i korisnika u Uniji. |
| --- | --- |

(279)

Tri su točke važne za analizu interesa uvoznika/trgovaca i korisnika u Uniji.

| (280) | Prvo, neuvođenje mjera dovelo bi do toga da podnositelji pritužbe prekinu proizvodnju za otvoreno tržište, čime bi se smanjili dostupni izvori opskrbe na tržištu Unije. Unija bi ovisila o uvozu iz trećih zemalja, prvenstveno iz KSA-e i SAD-a. To ne bi bilo poželjno za korisnike ne samo u smislu tržišnog natjecanja, već i u pogledu sigurnosti opskrbe uvoznika/trgovaca i korisnika. |
| --- | --- |

(280)

Prvo, neuvođenje mjera dovelo bi do toga da podnositelji pritužbe prekinu proizvodnju za otvoreno tržište, čime bi se smanjili dostupni izvori opskrbe na tržištu Unije. Unija bi ovisila o uvozu iz trećih zemalja, prvenstveno iz KSA-e i SAD-a. To ne bi bilo poželjno za korisnike ne samo u smislu tržišnog natjecanja, već i u pogledu sigurnosti opskrbe uvoznika/trgovaca i korisnika.

| (281) | Drugo, Tajvan, Singapur i Koreja dostupni su alternativni izvori opskrbe, čiji neiskorišteni kapacitet može, prema mišljenju specijaliziranih savjetnika, u potpunosti pokriti obujam uvoza iz KSA-e i SAD-a, u malo vjerojatnom slučaju da se prekine uvoz iz tih zemalja. Međutim, podsjeća se da svrha uvođenja antidampinških mjera nije zaustavljanje uvoza, nego ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(281)

Drugo, Tajvan, Singapur i Koreja dostupni su alternativni izvori opskrbe, čiji neiskorišteni kapacitet može, prema mišljenju specijaliziranih savjetnika, u potpunosti pokriti obujam uvoza iz KSA-e i SAD-a, u malo vjerojatnom slučaju da se prekine uvoz iz tih zemalja. Međutim, podsjeća se da svrha uvođenja antidampinških mjera nije zaustavljanje uvoza, nego ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta na tržištu Unije.

| (282) | Treće, predložene mjere uglavnom su u rasponu od 8,5 % do 13,5 %, što je na znatnoj, ali ne previsokoj razini. |
| --- | --- |

(282)

Treće, predložene mjere uglavnom su u rasponu od 8,5 % do 13,5 %, što je na znatnoj, ali ne previsokoj razini.

7.3.   Interes nepovezanih uvoznika/trgovaca

Interes nepovezanih uvoznika/trgovaca

| (283) | Razina suradnje nepovezanih uvoznika/trgovaca bila je visoka te su sudjelovala dva glavna društva u tom vrlo koncentriranom sektoru. Ona obuhvaćaju veliku većinu uvoza iz SAD-a. Ta društva uvoze i iz KSA-e, iako znatno manje jer uvoznici povezani sa SABIC-om usmjeravaju većinu obujma iz KSA-e na tržište Unije. |
| --- | --- |

(283)

Razina suradnje nepovezanih uvoznika/trgovaca bila je visoka te su sudjelovala dva glavna društva u tom vrlo koncentriranom sektoru. Ona obuhvaćaju veliku većinu uvoza iz SAD-a. Ta društva uvoze i iz KSA-e, iako znatno manje jer uvoznici povezani sa SABIC-om usmjeravaju većinu obujma iz KSA-e na tržište Unije.

| (284) | Iako su oba nepovezana uvoznika/trgovca protiv mjera, učinak tih mjera ne bi bio nerazmjeran. Dio tih pristojbi može se prenijeti na korisnike (posebno u segmentima rashladnih sredstava i drugih segmenata industrijske uporabe – vidjeti u nastavku). U slučaju jednog uvoznika njegovo poslovanje s MEG-om u Uniji ne čini znatan dio njegova prometa pa bi čak i pune pristojbe imale neznatan učinak na njegovo poslovanje. Za drugoga je poslovanje s MEG-om na tržištu Unije važnije, tako da učinak može biti veći. To će ovisiti o sposobnosti usmjeravanja na segment u kojem se povećanje cijena može lakše prenijeti, djelomično ili u cijelosti. U svakom slučaju, ispitnim postupkom otkriveno je da financijsko stanje društva nije nužno određeno razlozima povezanima s MEG-om. |
| --- | --- |

(284)

Iako su oba nepovezana uvoznika/trgovca protiv mjera, učinak tih mjera ne bi bio nerazmjeran. Dio tih pristojbi može se prenijeti na korisnike (posebno u segmentima rashladnih sredstava i drugih segmenata industrijske uporabe – vidjeti u nastavku). U slučaju jednog uvoznika njegovo poslovanje s MEG-om u Uniji ne čini znatan dio njegova prometa pa bi čak i pune pristojbe imale neznatan učinak na njegovo poslovanje. Za drugoga je poslovanje s MEG-om na tržištu Unije važnije, tako da učinak može biti veći. To će ovisiti o sposobnosti usmjeravanja na segment u kojem se povećanje cijena može lakše prenijeti, djelomično ili u cijelosti. U svakom slučaju, ispitnim postupkom otkriveno je da financijsko stanje društva nije nužno određeno razlozima povezanima s MEG-om.

| (285) | Drugi izvori opskrbe svakako su dostupni svim uvoznicima/trgovcima, čime se ublažava učinak mjera. |
| --- | --- |

(285)

Drugi izvori opskrbe svakako su dostupni svim uvoznicima/trgovcima, čime se ublažava učinak mjera.

| (286) | Iz tih se razloga utvrđuje da učinak mjera ne bi bio nerazmjeran za uvoznike/trgovce. |
| --- | --- |

(286)

Iz tih se razloga utvrđuje da učinak mjera ne bi bio nerazmjeran za uvoznike/trgovce.

7.4.   Interes korisnikâ

Interes korisnikâ

| (287) | Zaprimljeni su odgovori korisnikâ iz sva tri segmenta proizvodnje na kraju proizvodnog lanca koja koristi MEG, u kojima se izražava protivljenje mjerama. |
| --- | --- |

(287)

Zaprimljeni su odgovori korisnikâ iz sva tri segmenta proizvodnje na kraju proizvodnog lanca koja koristi MEG, u kojima se izražava protivljenje mjerama.

| (288) | Segment rashladnih sredstava, u kojem je MEG ključni ulazni element, podijeljen je na dva glavna podsegmenta. Automobilska poduzeća (čine do polovine segmenta rashladnih sredstava) trebaju posebne, certificirane formule proizvoda te zajamčen i stabilan tok opskrbe. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 274., mjere bi održavanjem domaće proizvodnje jamčile stabilnu opskrbu. Osim toga, s obzirom na neznatan utjecaj rashladnih sredstava na troškove automobila, pristojbe u tom podsegmentu vrlo se vjerojatno mogu u velikoj mjeri prenijeti. Stoga učinak na korisnike u tom segmentu ne bi bio nerazmjeran u slučaju mjera. |
| --- | --- |

(288)

Segment rashladnih sredstava, u kojem je MEG ključni ulazni element, podijeljen je na dva glavna podsegmenta. Automobilska poduzeća (čine do polovine segmenta rashladnih sredstava) trebaju posebne, certificirane formule proizvoda te zajamčen i stabilan tok opskrbe. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 274., mjere bi održavanjem domaće proizvodnje jamčile stabilnu opskrbu. Osim toga, s obzirom na neznatan utjecaj rashladnih sredstava na troškove automobila, pristojbe u tom podsegmentu vrlo se vjerojatno mogu u velikoj mjeri prenijeti. Stoga učinak na korisnike u tom segmentu ne bi bio nerazmjeran u slučaju mjera.

| (289) | S druge strane, poslijeprodajni podsegment obuhvaća osnovne proizvode na koje je teže prenijeti povećanje cijene. Situacija korisnika koji surađuje u tom segmentu ne upućuje na to da bi učinak mjera bio nerazmjeran. U svakom slučaju drugi izvori opskrbe dostupni su svim uvoznicima/trgovcima, čime se ublažava učinak mjera. |
| --- | --- |

(289)

S druge strane, poslijeprodajni podsegment obuhvaća osnovne proizvode na koje je teže prenijeti povećanje cijene. Situacija korisnika koji surađuje u tom segmentu ne upućuje na to da bi učinak mjera bio nerazmjeran. U svakom slučaju drugi izvori opskrbe dostupni su svim uvoznicima/trgovcima, čime se ublažava učinak mjera.

| (290) | Tri korisnika iz segmenta drugih industrijskih proizvoda (vlakna, folije, smole) surađivala su. Učinci mjera kreću se od marginalnih do znatnih, bez očite pravilnosti. Ta mješovita slika upućuje na postojanje situacija specifičnih za određeno društvo koje nisu povezane s razinom cijena MEG-a, nego s drugim čimbenicima. Mjere stoga ne bi bile odlučujuće za buduće poslovanje tih društava. To ne bi upućivalo na nerazmjeran učinak na takve korisnike, posebno ako se usporedi s dugoročnim koristima raznolikosti i stabilnosti opskrbe koje donosi industrija Unije i koje ne bi postojale bez mjera. |
| --- | --- |

(290)

Tri korisnika iz segmenta drugih industrijskih proizvoda (vlakna, folije, smole) surađivala su. Učinci mjera kreću se od marginalnih do znatnih, bez očite pravilnosti. Ta mješovita slika upućuje na postojanje situacija specifičnih za određeno društvo koje nisu povezane s razinom cijena MEG-a, nego s drugim čimbenicima. Mjere stoga ne bi bile odlučujuće za buduće poslovanje tih društava. To ne bi upućivalo na nerazmjeran učinak na takve korisnike, posebno ako se usporedi s dugoročnim koristima raznolikosti i stabilnosti opskrbe koje donosi industrija Unije i koje ne bi postojale bez mjera.

| (291) | Segment PET-a čini gotovo 55 % ukupne upotrebe MEG-a. MEG čini oko jednu petinu ukupnih troškova PET-a, proizvoda za koji postoji veliki pritisak na cijene, pri čemu je dobit obično mala. Stoga učinak od jednog do dva postotna boda u pogledu profitabilnosti može biti znatan. |
| --- | --- |

(291)

Segment PET-a čini gotovo 55 % ukupne upotrebe MEG-a. MEG čini oko jednu petinu ukupnih troškova PET-a, proizvoda za koji postoji veliki pritisak na cijene, pri čemu je dobit obično mala. Stoga učinak od jednog do dva postotna boda u pogledu profitabilnosti može biti znatan.

| (292) | U ispitnom postupku sudjelovalo je sedam društava koja pripadaju četirima grupama. Situacija se razlikuje od društva do društva. Nekim bi se društvima dobit smanjila, ali bi i dalje bila pozitivna; druga s niskom profitabilnošću došla bi do praga isplativosti; onima s najlošijim rezultatima povećali bi se već veliki gubici, iako za proporcionalno umjerene iznose. |
| --- | --- |

(292)

U ispitnom postupku sudjelovalo je sedam društava koja pripadaju četirima grupama. Situacija se razlikuje od društva do društva. Nekim bi se društvima dobit smanjila, ali bi i dalje bila pozitivna; druga s niskom profitabilnošću došla bi do praga isplativosti; onima s najlošijim rezultatima povećali bi se već veliki gubici, iako za proporcionalno umjerene iznose.

| (293) | Situacija društava s najlošijim rezultatima strukturno je određena drugim čimbenicima, tako da njihovo poslovanje i stotine radnih mjesta koje osiguravaju nisu konačno određeni predloženim mjerama, čiji učinak stoga ne bi bio nerazmjeran. |
| --- | --- |

(293)

Situacija društava s najlošijim rezultatima strukturno je određena drugim čimbenicima, tako da njihovo poslovanje i stotine radnih mjesta koje osiguravaju nisu konačno određeni predloženim mjerama, čiji učinak stoga ne bi bio nerazmjeran.

| (294) | Kad je riječ o društvima čija bi dobit oscilirala oko praga isplativosti, mjere ne bi dovele do znatne promjene njihove situacije. To bi moglo zahtijevati vanjsko djelovanje (npr. mjere trgovinske zaštite u slučaju štetne nepoštene trgovine) ili unutarnje prilagodbe njihova poslovnog modela radi jačanja konkurentnosti. Iako učinak mjera možda neće biti presudan, može biti ugroženo više stotina radnih mjesta. |
| --- | --- |

(294)

Kad je riječ o društvima čija bi dobit oscilirala oko praga isplativosti, mjere ne bi dovele do znatne promjene njihove situacije. To bi moglo zahtijevati vanjsko djelovanje (npr. mjere trgovinske zaštite u slučaju štetne nepoštene trgovine) ili unutarnje prilagodbe njihova poslovnog modela radi jačanja konkurentnosti. Iako učinak mjera možda neće biti presudan, može biti ugroženo više stotina radnih mjesta.

| (295) | Mjere bi mogle donekle utjecati na društva s kontinuiranom dobiti, ali ne nerazmjerno. |
| --- | --- |

(295)

Mjere bi mogle donekle utjecati na društva s kontinuiranom dobiti, ali ne nerazmjerno.

| (296) | U svakom slučaju, prethodno navedeni mogući kratkoročni učinci morali bi se uspoređivati s trima rizicima u srednjoročnom razdoblju povezanima s neuvođenjem mjera (i vjerojatnim prekidom poslovanja industrije Unije jer trenutačno stanje nije održivo): manje izvora opskrbe, manja stabilnost opskrbe i više cijene MEG-a. Potonje može lako dosegnuti umjerenu razinu predloženih mjera, s negativnim učincima koji bi mogli biti i veći od onih koji proizlaze iz predloženih mjera. |
| --- | --- |

(296)

U svakom slučaju, prethodno navedeni mogući kratkoročni učinci morali bi se uspoređivati s trima rizicima u srednjoročnom razdoblju povezanima s neuvođenjem mjera (i vjerojatnim prekidom poslovanja industrije Unije jer trenutačno stanje nije održivo): manje izvora opskrbe, manja stabilnost opskrbe i više cijene MEG-a. Potonje može lako dosegnuti umjerenu razinu predloženih mjera, s negativnim učincima koji bi mogli biti i veći od onih koji proizlaze iz predloženih mjera.

| (297) | Uzevši sve u obzir, potencijalni negativni učinci koje bi proizvođači PET-a nažalost mogli kratkoročno osjećati općenito se ne smatraju dovoljnima za zaustavljanje uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(297)

Uzevši sve u obzir, potencijalni negativni učinci koje bi proizvođači PET-a nažalost mogli kratkoročno osjećati općenito se ne smatraju dovoljnima za zaustavljanje uvođenja mjera.

| (298) | Objedinjena slika svih segmenata korisnika pokazuje neke negativne učinke, ali ne nerazmjerne koristima koje bi mjera donijela. U konačnoj fazi ispitnog postupka tom će se pitanju nastaviti posvećivati pozornost. |
| --- | --- |

(298)

Objedinjena slika svih segmenata korisnika pokazuje neke negativne učinke, ali ne nerazmjerne koristima koje bi mjera donijela. U konačnoj fazi ispitnog postupka tom će se pitanju nastaviti posvećivati pozornost.

7.5.   Interes dobavljača

Interes dobavljača

| (299) | ExxonMobil, kao proizvođač paraksilena (sirovine za proizvodnju PTA-a koja se zatim upotrebljava za proizvodnju PET-a), bio je jedini dobavljač koji je iznio primjedbe. Tvrdio je da će negativan učinak antidampinških mjera na proizvođače PET-a imati negativan učinak i na dobavljače paraksilena iz Unije čija bi se prodaja na tržištu Unije smanjila jer se proizvođači PET-a iz Unije ne bi mogli natjecati s uvozom PET-a iz drugih regija. Nadalje se tvrdilo da su se proizvođači paraksilena iz Unije već suočili s izazovima zbog globalnog viška kapaciteta i povećanog uvoza. Osim toga, tvrdilo se da su proizvođači paraksilena integrirani u rafinerije te bi stoga svaki negativan učinak na paraksilen utjecao i na rafinerije u Uniji, koje se već suočavaju s problemima zbog globalnog viška kapaciteta, promjene obrazaca potražnje za gorivom i visokih troškova. |
| --- | --- |

(299)

ExxonMobil, kao proizvođač paraksilena (sirovine za proizvodnju PTA-a koja se zatim upotrebljava za proizvodnju PET-a), bio je jedini dobavljač koji je iznio primjedbe. Tvrdio je da će negativan učinak antidampinških mjera na proizvođače PET-a imati negativan učinak i na dobavljače paraksilena iz Unije čija bi se prodaja na tržištu Unije smanjila jer se proizvođači PET-a iz Unije ne bi mogli natjecati s uvozom PET-a iz drugih regija. Nadalje se tvrdilo da su se proizvođači paraksilena iz Unije već suočili s izazovima zbog globalnog viška kapaciteta i povećanog uvoza. Osim toga, tvrdilo se da su proizvođači paraksilena integrirani u rafinerije te bi stoga svaki negativan učinak na paraksilen utjecao i na rafinerije u Uniji, koje se već suočavaju s problemima zbog globalnog viška kapaciteta, promjene obrazaca potražnje za gorivom i visokih troškova.

| (300) | Te su tvrdnje bile neutemeljene i ne mogu se prihvatiti u ovoj fazi. Usto, upućuje se na analizu korisnika koji proizvode PET, čiji ishod upućuje na to da mogući negativni učinci mogu utjecati samo na neke proizvođače čija situacija u osnovi ne ovisi o izostanku mjera za MEG. Stoga se ne može zaključiti da bi utjecaj takvih mjera bio nerazmjeran za dobavljače. |
| --- | --- |

(300)

Te su tvrdnje bile neutemeljene i ne mogu se prihvatiti u ovoj fazi. Usto, upućuje se na analizu korisnika koji proizvode PET, čiji ishod upućuje na to da mogući negativni učinci mogu utjecati samo na neke proizvođače čija situacija u osnovi ne ovisi o izostanku mjera za MEG. Stoga se ne može zaključiti da bi utjecaj takvih mjera bio nerazmjeran za dobavljače.

7.6.   Primljene primjedbe

Primljene primjedbe

| (301) | Više zainteresiranih strana (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM, NEO Group) tvrdilo je da uvođenje antidampinških mjera ne bi bilo u interesu Unije jer proizvođači iz Unije ne mogu zadovoljiti potražnju korisnika MEG-a u Uniji te je stoga potreban uvoz. Osim toga, tvrdilo se da je zbog sezonskog karaktera tržišta MEG-a nemoguće uvijek iskoristiti pune proizvodne kapacitete. Nadalje se tvrdilo da se uvoz MEG-a iz SAD-a i Saudijske Arabije ne može zamijeniti uvozom iz ostalih trećih zemalja, kao što su Kanada, Kina, Kuvajt, Indija, Meksiko, Rusija i Turska, s obzirom na nedovoljne proizvodne kapacitete, visoke troškove prijevoza i rastuću unutarnju potražnju koja je karakteristična za druge zemlje izvoznice. Arteco je tvrdio da mu je za osiguranje održivosti poslovanja s rashladnim sredstvima za motore u Uniji potrebna sigurna opskrba MEG-om, za što je nužna mogućnost nabave iz više izvora. HELM je tvrdio da iako proizvođači MEG-a iz Unije namjeravaju povećati proizvodne kapacitete za etilen-oksid, nema planova za povećanje proizvodnih kapaciteta za MEG. |
| --- | --- |

(301)

Više zainteresiranih strana (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM, NEO Group) tvrdilo je da uvođenje antidampinških mjera ne bi bilo u interesu Unije jer proizvođači iz Unije ne mogu zadovoljiti potražnju korisnika MEG-a u Uniji te je stoga potreban uvoz. Osim toga, tvrdilo se da je zbog sezonskog karaktera tržišta MEG-a nemoguće uvijek iskoristiti pune proizvodne kapacitete. Nadalje se tvrdilo da se uvoz MEG-a iz SAD-a i Saudijske Arabije ne može zamijeniti uvozom iz ostalih trećih zemalja, kao što su Kanada, Kina, Kuvajt, Indija, Meksiko, Rusija i Turska, s obzirom na nedovoljne proizvodne kapacitete, visoke troškove prijevoza i rastuću unutarnju potražnju koja je karakteristična za druge zemlje izvoznice. Arteco je tvrdio da mu je za osiguranje održivosti poslovanja s rashladnim sredstvima za motore u Uniji potrebna sigurna opskrba MEG-om, za što je nužna mogućnost nabave iz više izvora. HELM je tvrdio da iako proizvođači MEG-a iz Unije namjeravaju povećati proizvodne kapacitete za etilen-oksid, nema planova za povećanje proizvodnih kapaciteta za MEG.

| (302) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274., uvođenje mjera ključno je za ograničavanje golemog učinka dampinškog uvoza i zadržavanje proizvodnje MEG-a u Uniji. Bez industrije Unije korisnici MEG-a ovisit će o uvozu i stoga neće imati sigurnu opskrbu MEG-om iz više izvora. Nadalje, svrha uvođenja antidampinških mjera nije zaustavljanje uvoza, nego ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta na tržištu Unije. Neovisno o tome, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 281., dostupni su i drugi izvori opskrbe, osim KSA-e i SAD-a, kao što su Tajvan, Singapur i Koreja. Usto, iako je ispitnim postupkom utvrđeno da proizvođači iz Unije u uzorku doista nemaju planove za povećanje proizvodnih kapaciteta u Uniji u bliskoj budućnosti, podsjeća se da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 249., u svijetu postoji višak kapaciteta za MEG. Te su tvrdnje stoga odbačene. |
| --- | --- |

(302)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274., uvođenje mjera ključno je za ograničavanje golemog učinka dampinškog uvoza i zadržavanje proizvodnje MEG-a u Uniji. Bez industrije Unije korisnici MEG-a ovisit će o uvozu i stoga neće imati sigurnu opskrbu MEG-om iz više izvora. Nadalje, svrha uvođenja antidampinških mjera nije zaustavljanje uvoza, nego ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta na tržištu Unije. Neovisno o tome, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 281., dostupni su i drugi izvori opskrbe, osim KSA-e i SAD-a, kao što su Tajvan, Singapur i Koreja. Usto, iako je ispitnim postupkom utvrđeno da proizvođači iz Unije u uzorku doista nemaju planove za povećanje proizvodnih kapaciteta u Uniji u bliskoj budućnosti, podsjeća se da, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 249., u svijetu postoji višak kapaciteta za MEG. Te su tvrdnje stoga odbačene.

| (303) | CPME je tvrdio da uvođenje antidampinških pristojbi nije u interesu Unije i da bi ozbiljno utjecalo na industriju PET-a jer bi izbacilo proizvođače PET-a s tržišta. |
| --- | --- |

(303)

CPME je tvrdio da uvođenje antidampinških pristojbi nije u interesu Unije i da bi ozbiljno utjecalo na industriju PET-a jer bi izbacilo proizvođače PET-a s tržišta.

| (304) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 290. do 297., potencijalni negativni učinak koji bi se nažalost kratkoročno mogao pojaviti za proizvođače PET-a općenito se ne smatra dovoljnim za opravdano neuvođenje mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(304)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 290. do 297., potencijalni negativni učinak koji bi se nažalost kratkoročno mogao pojaviti za proizvođače PET-a općenito se ne smatra dovoljnim za opravdano neuvođenje mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (305) | Mitsubishi je tvrdio da uvođenje antidampinških mjera nije u interesu Unije jer se može očekivati da će se trgovinski odnosi između SAD-a i Kine poboljšati s obzirom na novo američko vodstvo pa uzrok dampinga i štete više neće biti relevantan. |
| --- | --- |

(305)

Mitsubishi je tvrdio da uvođenje antidampinških mjera nije u interesu Unije jer se može očekivati da će se trgovinski odnosi između SAD-a i Kine poboljšati s obzirom na novo američko vodstvo pa uzrok dampinga i štete više neće biti relevantan.

| (306) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 247., Komisija primjećuje da, iako su ograničenja doista ublažena, dodatne carine i dalje se u pravilu primjenjuju te nije jasno kako će se situacija razvijati. Nadalje, unatoč razvoju trgovinskih odnosa između SAD-a i Kine, industrija MEG-a u SAD-u usmjerena je na izvoz s rastućim proizvodnim kapacitetima te je stoga vjerojatno da će proizvođači iz SAD-a i dalje biti vrlo zainteresirani za tržište Unije, posebno s obzirom na to da Kina proširuje vlastite kapacitete za MEG. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(306)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 247., Komisija primjećuje da, iako su ograničenja doista ublažena, dodatne carine i dalje se u pravilu primjenjuju te nije jasno kako će se situacija razvijati. Nadalje, unatoč razvoju trgovinskih odnosa između SAD-a i Kine, industrija MEG-a u SAD-u usmjerena je na izvoz s rastućim proizvodnim kapacitetima te je stoga vjerojatno da će proizvođači iz SAD-a i dalje biti vrlo zainteresirani za tržište Unije, posebno s obzirom na to da Kina proširuje vlastite kapacitete za MEG. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (307) | Arteco je tvrdio da bi uvođenje mjera bilo u interesu samo dvaju velikih društava, od kojih je jedno glavni konkurent društva Arteco na tržištu rashladnih sredstava koje se nalazi na kraju proizvodnog lanca. Isto tako, Oxyde je tvrdio da bi BASF, koji je vrlo veliki proizvođač antifriza koji koristi vlastiti MEG, imao konkurentsku prednost u odnosu na svoje konkurente Arteco, HVL i Solventis, koji bi morali platiti antidampinške pristojbe na uvoz MEG-a. |
| --- | --- |

(307)

Arteco je tvrdio da bi uvođenje mjera bilo u interesu samo dvaju velikih društava, od kojih je jedno glavni konkurent društva Arteco na tržištu rashladnih sredstava koje se nalazi na kraju proizvodnog lanca. Isto tako, Oxyde je tvrdio da bi BASF, koji je vrlo veliki proizvođač antifriza koji koristi vlastiti MEG, imao konkurentsku prednost u odnosu na svoje konkurente Arteco, HVL i Solventis, koji bi morali platiti antidampinške pristojbe na uvoz MEG-a.

| (308) | Komisija se ne slaže s tim tvrdnjama. Uvođenje mjera koristit će ne samo dvama proizvođačima, nego cijeloj industriji Unije. Doista, jedan od subjekata grupe BASF proizvodi rashladna sredstva. Međutim, ispitnim postupkom otkriveno je da to društvo kupuje MEG od svojeg povezanog društva po tržišnim cijenama, jednako kao Arteco i drugi korisnici. |
| --- | --- |

(308)

Komisija se ne slaže s tim tvrdnjama. Uvođenje mjera koristit će ne samo dvama proizvođačima, nego cijeloj industriji Unije. Doista, jedan od subjekata grupe BASF proizvodi rashladna sredstva. Međutim, ispitnim postupkom otkriveno je da to društvo kupuje MEG od svojeg povezanog društva po tržišnim cijenama, jednako kao Arteco i drugi korisnici.

| (309) | Arteco je tvrdio da će, s obzirom na to da je MEG roba kojom se trguje i koja se prevozi u cijelom svijetu, nakon uvođenja mjera doći do znatnih promjena u trgovinskim tokovima i pojačanog transporta, koji će dovesti do većih emisija u globalnom pomorskom prometu, što šteti tekućim naporima za ublažavanje klimatskih promjena. |
| --- | --- |

(309)

Arteco je tvrdio da će, s obzirom na to da je MEG roba kojom se trguje i koja se prevozi u cijelom svijetu, nakon uvođenja mjera doći do znatnih promjena u trgovinskim tokovima i pojačanog transporta, koji će dovesti do većih emisija u globalnom pomorskom prometu, što šteti tekućim naporima za ublažavanje klimatskih promjena.

| (310) | Komisija se ne slaže ni s tom tvrdnjom. Do promjena u trgovini došlo je već u razmatranom razdoblju kada je uvoz iz predmetnih zemalja zamijenio znatan dio domaće proizvodnje. Neuvođenjem mjera domaća proizvodnja u potpunosti će se zamijeniti uvozom te će se trgovinski tokovi još više promijeniti. |
| --- | --- |

(310)

Komisija se ne slaže ni s tom tvrdnjom. Do promjena u trgovini došlo je već u razmatranom razdoblju kada je uvoz iz predmetnih zemalja zamijenio znatan dio domaće proizvodnje. Neuvođenjem mjera domaća proizvodnja u potpunosti će se zamijeniti uvozom te će se trgovinski tokovi još više promijeniti.

7.7.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (311) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz MEG-a podrijetlom iz predmetnih zemalja u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(311)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz MEG-a podrijetlom iz predmetnih zemalja u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije.

8.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (312) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(312)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije potrebno je uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom.

| (313) | Trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz monoetilen glikola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država i Kraljevine Saudijske Arabije u skladu s pravilom nižeg iznosa iz članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže sniženja ciljnih cijena i dampinške marže. Iznos pristojbi bio je određen na razini dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(313)

Trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz monoetilen glikola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država i Kraljevine Saudijske Arabije u skladu s pravilom nižeg iznosa iz članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže sniženja ciljnih cijena i dampinške marže. Iznos pristojbi bio je određen na razini dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

| (314) | Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:







  Zemlja | Društvo | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| | Sva ostala društva | 11,1 % |
| Sjedinjene Američke Države | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % |
| | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % |
| | Ostala društva koja surađuju | 13,5 % |
| | Sva ostala društva | 52,0 % |

(314)

Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Zemlja

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Kraljevina Saudijska Arabija

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Sva ostala društva

11,1 %

Sjedinjene Američke Države

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

Ostala društva koja surađuju

13,5 %

Sva ostala društva

52,0 %

| (315) | Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju privremenih nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(315)

Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju privremenih nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetnih zemalja koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (316) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva iz SAD-a trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike iz SAD-a koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače iz SAD-a koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(316)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva iz SAD-a trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike iz SAD-a koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače iz SAD-a koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

9.   INFORMACIJE U PRIVREMENOJ FAZI

| (317) | U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (GU TRADE). Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni. |
| --- | --- |

(317)

U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (GU TRADE). Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni.

| (318) | Nisu primljene primjedbe o točnosti izračunâ. |
| --- | --- |

(318)

Nisu primljene primjedbe o točnosti izračunâ.

10.   ZAVRŠNE ODREDBE

| (319) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(319)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (320) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka, |
| --- | --- |

(320)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz monoetilen glikola (sadašnji EZ broj 203-473-3), trenutačno razvrstanog u oznaku KN ex 2905 31 00 (oznaka TARIC 2905310010), podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država i Kraljevine Saudijske Arabije.

2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Zemlja | Društvo | Privremena antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan) | 11,1 % | C674 |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | C675 |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | C676 |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | C677 |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | C678 |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | C679 |
| Kraljevina Saudijska Arabija | Sva ostala društva | 11,1 % | C999 |
| Sjedinjene Američke Države | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % | C684 |
| Sjedinjene Američke Države | MEGlobal Americas Inc | 38,3 % | C680 |
| Sjedinjene Američke Države | Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I. | 13,5 % | |
| Sjedinjene Američke Države | Sva ostala društva | 52,0 % | C999 |

Zemlja

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Kraljevina Saudijska Arabija

Saudi Kayan petrochemical company (Saudi Kayan)

11,1 %

C674

Kraljevina Saudijska Arabija

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

C675

Kraljevina Saudijska Arabija

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

C676

Kraljevina Saudijska Arabija

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

C677

Kraljevina Saudijska Arabija

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

C678

Kraljevina Saudijska Arabija

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

C679

Kraljevina Saudijska Arabija

Sva ostala društva

11,1 %

C999

Sjedinjene Američke Države

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

C684

Sjedinjene Američke Države

MEGlobal Americas Inc

38,3 %

C680

Sjedinjene Američke Države

Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu I.

13,5 %

Sjedinjene Američke Države

Sva ostala društva

52,0 %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi:
  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (predmetnog proizvoda) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u [predmetna zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”
  Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodni promet u Uniji podliježe polaganju osiguranja u iznosu koji je jednak iznosu privremene pristojbe.

5.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

1.   Zainteresirane strane Komisiji dostavljaju svoje pisane primjedbe o ovoj Uredbi u roku od 15 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred Komisijom to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima pozivaju se da to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Zahtjeve podnesene izvan tog roka službenik za saslušanje mora razmotriti i, ako je primjereno, može odlučiti hoće li ih prihvatiti.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Obavijest o pokretanju antidampinškog postupka u vezi s uvozom monoetilen glikola podrijetlom iz Sjedinjenih Američkih Država i Kraljevine Saudijske Arabije (SL C 342, 14.10.2020., str. 12.).

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2020/135 od 30. siječnja 2020. o sklapanju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 29, 31.1.2020., str. 1.).

3

(4)  http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2485

4

(5)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke, SL C 86, 16.3.2020., str. 6.

5

(6)  http://www.jadwa.com/en/download/petrochemicals-and-the-vision-2030/research-13-1-1-1-1-1-1 (pristup 11. svibnja 2021.)

6

(7)  Uvodna izjava 352. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1336 оd 25. rujna 2020. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih poli(vinil alkohola) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 315, 29.9.2020., str. 1.).

7

(8)  https://www.icis.com/explore/resources/news/2020/01/16/10459681/explosion-at-reactor-caused-iqoxe-s-blast-death-toll-rises-to-three

8

(9)  Podaci društava iz Unije u uzorku u ovoj Uredbi prikazani su u rasponima zbog rizika da bilo koje društvo u uzorku ekstrapolira podatke svojih konkurenata, posebno s obzirom na to da su dva od triju društava u uzorku povezana.

9

(10)  https://www.icis.com/explore/

10

(11)  https://ihsmarkit.com/index.html

11

(12)  https://www.woodmac.com/research/products/chemicals-polymers-fibres/

12

(13)  https://www.orbichem.com/chemical-data-portfolio/ethylene-glycol-ethylene-oxide

13

---

PRILOG

Proizvođači izvoznici iz Sjedinjenih Američkih Država koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak

| Zemlja | Naziv | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Sjedinjene Američke Države | Indorama Ventures Oxides LLC | C681 |
| Sjedinjene Američke Države | Equistar Chemicals, LP | C682 |
| Sjedinjene Američke Države | Sasol Chemicals North America LLC | C683 |

Zemlja

Naziv

Dodatna oznaka TARIC

Sjedinjene Američke Države

Indorama Ventures Oxides LLC

C681

Sjedinjene Američke Države

Equistar Chemicals, LP

C682

Sjedinjene Američke Države

Sasol Chemicals North America LLC

C683

---

| 11.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 205/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 205/47

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/940

оd 10. lipnja 2021.

o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz brezovih šperploča podrijetlom iz Rusije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 7.,

nakon savjetovanja s državama članicama,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (1) | Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 14. listopada 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom brezovih šperploča podrijetlom iz Rusije („predmetna zemlja”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća („osnovna uredba”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(1)

Europska komisija („Komisija”) pokrenula je 14. listopada 2020. antidampinški ispitni postupak u vezi s uvozom brezovih šperploča podrijetlom iz Rusije („predmetna zemlja”) na temelju članka 5. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća („osnovna uredba”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (2) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

2

| (2) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je konzorcij Woodstock („podnositelj pritužbe”) 31. kolovoza 2020. podnio pritužbu. Pritužbu je podnijela industrija brezovih šperploča Unije u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon što je konzorcij Woodstock („podnositelj pritužbe”) 31. kolovoza 2020. podnio pritužbu. Pritužbu je podnijela industrija brezovih šperploča Unije u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

1.2   Izmjena Obavijesti o pokretanju postupka

Izmjena Obavijesti o pokretanju postupka

| (3) | U Obavijesti o pokretanju postupka nenamjerno je izostavljen odjeljak o postupku utvrđivanja interesa Unije. Iako taj propust nije utjecao na pravo zainteresiranih strana da dostave podneske o interesu Unije, radi transparentnosti postupka smatralo se primjerenim ispraviti ga. Stoga je Obavijest o pokretanju postupka izmijenjena 11. prosinca 2020. (3) |
| --- | --- |

(3)

U Obavijesti o pokretanju postupka nenamjerno je izostavljen odjeljak o postupku utvrđivanja interesa Unije. Iako taj propust nije utjecao na pravo zainteresiranih strana da dostave podneske o interesu Unije, radi transparentnosti postupka smatralo se primjerenim ispraviti ga. Stoga je Obavijest o pokretanju postupka izmijenjena 11. prosinca 2020. (3)

3

1.3   Evidentiranje

Evidentiranje

| (4) | U skladu s člankom 14. stavkom 5.a osnovne uredbe Komisija bi trebala evidentirati uvoz koji je predmet antidampinškog ispitnog postupka tijekom razdoblja prethodnog objavljivanja, osim ako ima dovoljno dokaza u smislu članka 5. da nisu ispunjeni uvjeti iz članka 10. stavka 4. točke (c) ili (d). Jedan je od tih uvjeta, kako je navedeno u članku 10. stavku 4. točki (d) osnovne uredbe, da je osim razine uvoza koja je nanijela štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka, došlo do dodatnog znatnog povećanja uvoza. Komisija je analizirala kretanje uvoza i utvrdila da nije bilo dodatnog znatnog povećanja uvoza. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 14. stavkom 5.a osnovne uredbe Komisija bi trebala evidentirati uvoz koji je predmet antidampinškog ispitnog postupka tijekom razdoblja prethodnog objavljivanja, osim ako ima dovoljno dokaza u smislu članka 5. da nisu ispunjeni uvjeti iz članka 10. stavka 4. točke (c) ili (d). Jedan je od tih uvjeta, kako je navedeno u članku 10. stavku 4. točki (d) osnovne uredbe, da je osim razine uvoza koja je nanijela štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka, došlo do dodatnog znatnog povećanja uvoza. Komisija je analizirala kretanje uvoza i utvrdila da nije bilo dodatnog znatnog povećanja uvoza.

| (5) | Slijedom toga, Komisija nije uvela obvezu evidentiranja uvoza na temelju članka 14. stavka 5.a osnovne uredbe za brezove šperploče iz Rusije, kako su definirane u odjeljku 2. |
| --- | --- |

(5)

Slijedom toga, Komisija nije uvela obvezu evidentiranja uvoza na temelju članka 14. stavka 5.a osnovne uredbe za brezove šperploče iz Rusije, kako su definirane u odjeljku 2.

1.4   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (6) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka, kako je izmijenjena, pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja pritužbe, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i ruska tijela, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce, te udruženja za koja se zna da se postupak na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka, kako je izmijenjena, pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka obavijestila podnositelja pritužbe, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike i ruska tijela, poznate uvoznike, dobavljače, korisnike i trgovce, te udruženja za koja se zna da se postupak na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (7) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nekoliko strana zatražilo je saslušanje pred Komisijom. Komisija je održala saslušanja s konzorcijem Woodstock, društvom UPM Plywood Oy, društvom UPM Kymmene Otepää OÜ i ruskim proizvođačem UPM Kymmene Chudovo LLC. |
| --- | --- |

(7)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nekoliko strana zatražilo je saslušanje pred Komisijom. Komisija je održala saslušanja s konzorcijem Woodstock, društvom UPM Plywood Oy, društvom UPM Kymmene Otepää OÜ i ruskim proizvođačem UPM Kymmene Chudovo LLC.

1.5   Primjedbe na pokretanje postupka

Primjedbe na pokretanje postupka

1.5.1   Neprikladna otvorena verzija

Neprikladna otvorena verzija

| (8) | Nekoliko strana tvrdilo je da u otvorenoj verziji pritužbe nisu iznesene dostatne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Nekoliko strana tvrdilo je da u otvorenoj verziji pritužbe nisu iznesene dostatne informacije.

| (9) | Komisija je smatrala da je verzija pritužbe koja je zainteresiranim stranama dana na uvid sadržavala dostatne bitne dokaze i sažetke povjerljivih informacija u verziji koja nije povjerljiva kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoja prava na obranu tijekom cijelog postupka. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je smatrala da je verzija pritužbe koja je zainteresiranim stranama dana na uvid sadržavala dostatne bitne dokaze i sažetke povjerljivih informacija u verziji koja nije povjerljiva kako bi zainteresirane strane mogle ostvariti svoja prava na obranu tijekom cijelog postupka.

1.5.2   Nepostojanje dokaza o šteti

Nepostojanje dokaza o šteti

| (10) | Nekoliko strana tvrdilo je da određeni pokazatelji štete navedeni u pritužbi, kao što su proizvodni kapacitet, cijene Unije i potrošnja u Uniji, ne potkrjepljuju nalaz o postojanju štete tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(10)

Nekoliko strana tvrdilo je da određeni pokazatelji štete navedeni u pritužbi, kao što su proizvodni kapacitet, cijene Unije i potrošnja u Uniji, ne potkrjepljuju nalaz o postojanju štete tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (11) | Komisija podsjeća na to da je za prima facie utvrđivanje postojanja materijalne štete, koje je nužno za pokretanje ispitnog postupka, potrebno ispitati, među ostalim, relevantne čimbenike kako su opisani u osnovnoj uredbi. Međutim, člankom 5. osnovne uredbe ne zahtijeva se izričito da svi čimbenici štete navedeni u članku 3. stavku 5. pokazuju pogoršanje kako bi materijalna šteta bila dostatno potkrijepljena za potrebe pokretanja ispitnog postupka. Naime, u tekstu članka 5. stavka 2. osnovne uredbe navodi se da pritužba mora sadržavati podatke o promjenama obujma navodnog dampinškog uvoza, učinku tog uvoza na cijene istovjetnog proizvoda na tržištu Unije i posljedičnom učinku uvoza na industriju Unije, kako to pokazuju relevantni (ali ne nužno svi) čimbenici. Pritužba je sadržavala te podatke, koji su upućivali na postojanje štete. U skladu s time, Komisija je zaključila da pritužba sadržava dostatne dokaze o postojanju štete. |
| --- | --- |

(11)

Komisija podsjeća na to da je za prima facie utvrđivanje postojanja materijalne štete, koje je nužno za pokretanje ispitnog postupka, potrebno ispitati, među ostalim, relevantne čimbenike kako su opisani u osnovnoj uredbi. Međutim, člankom 5. osnovne uredbe ne zahtijeva se izričito da svi čimbenici štete navedeni u članku 3. stavku 5. pokazuju pogoršanje kako bi materijalna šteta bila dostatno potkrijepljena za potrebe pokretanja ispitnog postupka. Naime, u tekstu članka 5. stavka 2. osnovne uredbe navodi se da pritužba mora sadržavati podatke o promjenama obujma navodnog dampinškog uvoza, učinku tog uvoza na cijene istovjetnog proizvoda na tržištu Unije i posljedičnom učinku uvoza na industriju Unije, kako to pokazuju relevantni (ali ne nužno svi) čimbenici. Pritužba je sadržavala te podatke, koji su upućivali na postojanje štete. U skladu s time, Komisija je zaključila da pritužba sadržava dostatne dokaze o postojanju štete.

prima facie

1.6   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (12) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.6.1   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (13) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Taj privremeni uzorak sastojao se od triju proizvođača iz Unije u trima različitim državama članicama koji su činili gotovo 40 % procijenjene ukupne proizvodnje i 35 % procijenjenog ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Odabir tih triju društava temeljio se na najvećem obujmu proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji u razdoblju od srpnja 2019. do lipnja 2020. koji se razumno mogao ispitati, pri čemu je u obzir uzeta i zemljopisna zastupljenost. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Taj privremeni uzorak sastojao se od triju proizvođača iz Unije u trima različitim državama članicama koji su činili gotovo 40 % procijenjene ukupne proizvodnje i 35 % procijenjenog ukupnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Odabir tih triju društava temeljio se na najvećem obujmu proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji u razdoblju od srpnja 2019. do lipnja 2020. koji se razumno mogao ispitati, pri čemu je u obzir uzeta i zemljopisna zastupljenost. Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku.

| (14) | Komisija je zaprimila primjedbe grupe povezanih proizvođača iz Unije, društva UPM, koje je zatražilo da ga se uključi u uzorak. Međutim, nakon pomne analize dostavljenih informacija Komisija je utvrdila da nema uvjerljivih razloga za promjenu privremeno odabranog uzorka. Kao prvo, uzimajući u obzir korporativnu strukturu i prodajne kanale te grupe, dodavanje ili uključivanje bilo kojeg od tih dvaju društava u uzorak onemogućilo bi Komisiji da provede ispitni postupak u zakonskim rokovima zbog znatnog povećanja radnog opterećenja. Osim toga, uključivanjem bilo kojeg od tih društava u uzorak tek bi se neznatno promijenila reprezentativnost privremeno odabranog uzorka u smislu obujma proizvodnje ili prodaje u Uniji ili zemljopisne zastupljenosti. Komisija je stoga odlučila zadržati privremeno odabrana društva kao konačni uzorak. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je zaprimila primjedbe grupe povezanih proizvođača iz Unije, društva UPM, koje je zatražilo da ga se uključi u uzorak. Međutim, nakon pomne analize dostavljenih informacija Komisija je utvrdila da nema uvjerljivih razloga za promjenu privremeno odabranog uzorka. Kao prvo, uzimajući u obzir korporativnu strukturu i prodajne kanale te grupe, dodavanje ili uključivanje bilo kojeg od tih dvaju društava u uzorak onemogućilo bi Komisiji da provede ispitni postupak u zakonskim rokovima zbog znatnog povećanja radnog opterećenja. Osim toga, uključivanjem bilo kojeg od tih društava u uzorak tek bi se neznatno promijenila reprezentativnost privremeno odabranog uzorka u smislu obujma proizvodnje ili prodaje u Uniji ili zemljopisne zastupljenosti. Komisija je stoga odlučila zadržati privremeno odabrana društva kao konačni uzorak.

| (15) | Nakon obavijesti o odabiru konačnog uzorka jedno od društava (društvo UPM) ustvrdilo je da su korporativne strukture i prodajni kanali drugih proizvođača u uzorku podjednako složeni ili čak složeniji. Slično tomu, ustvrdilo je da uključivanje jednog od njegovih subjekata u uzorak (društvo UPM-Kymmene Otepää Oü) i provjera tog subjekta ne bi uzrokovali opterećenje te, s obzirom na to da bi se posjet radi provjere proveo na daljinu, ne bi omeli Komisiju u provedbi ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(15)

Nakon obavijesti o odabiru konačnog uzorka jedno od društava (društvo UPM) ustvrdilo je da su korporativne strukture i prodajni kanali drugih proizvođača u uzorku podjednako složeni ili čak složeniji. Slično tomu, ustvrdilo je da uključivanje jednog od njegovih subjekata u uzorak (društvo UPM-Kymmene Otepää Oü) i provjera tog subjekta ne bi uzrokovali opterećenje te, s obzirom na to da bi se posjet radi provjere proveo na daljinu, ne bi omeli Komisiju u provedbi ispitnog postupka.

| (16) | Komisija je napomenula da bi, s obzirom na to da su u uzorak već uključena društva sa složenim strukturama, uključivanje još jednog društva sa složenom strukturom znatno povećalo radno opterećenje i time onemogućilo Komisiji da provede ispitni postupak u zakonskim rokovima. U tom bi smislu uključivanje društva UPM-Kymmene Otepää Oü, zbog njegove organizacije prodaje, zahtijevalo provjeru nekoliko drugih pravnih subjekata grupe UPM, što bi uključivalo prodajne i proizvodne jedinice. Te se subjekte ne bi razumno moglo ispitati u raspoloživom vremenu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je napomenula da bi, s obzirom na to da su u uzorak već uključena društva sa složenim strukturama, uključivanje još jednog društva sa složenom strukturom znatno povećalo radno opterećenje i time onemogućilo Komisiji da provede ispitni postupak u zakonskim rokovima. U tom bi smislu uključivanje društva UPM-Kymmene Otepää Oü, zbog njegove organizacije prodaje, zahtijevalo provjeru nekoliko drugih pravnih subjekata grupe UPM, što bi uključivalo prodajne i proizvodne jedinice. Te se subjekte ne bi razumno moglo ispitati u raspoloživom vremenu.

| (17) | Komisija je stoga ostala pri svojoj odluci da ne uključi društvo UPM u konačno odabrani uzorak. Privremeni uzorak potvrđen je kao konačni uzorak i reprezentativan je za industriju Unije. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je stoga ostala pri svojoj odluci da ne uključi društvo UPM u konačno odabrani uzorak. Privremeni uzorak potvrđen je kao konačni uzorak i reprezentativan je za industriju Unije.

1.6.2   Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

Odabir uzorka nepovezanih uvoznika

| (18) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (19) | Trinaest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od tri uvoznika na temelju najvećeg obujma prodaje proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe svi poznati predmetni uvoznici obaviješteni su o odabiru uzorka, ali nisu dostavili primjedbe. |
| --- | --- |

(19)

Trinaest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od tri uvoznika na temelju najvećeg obujma prodaje proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe svi poznati predmetni uvoznici obaviješteni su o odabiru uzorka, ali nisu dostavili primjedbe.

1.6.3   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Rusije

Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Rusije

| (20) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Rusiji zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Ruske Federacije pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima stupi u kontakt. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u Rusiji zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, Komisija je od Misije Ruske Federacije pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima stupi u kontakt.

| (21) | Ukupno je petnaest proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika u predmetnoj zemlji dostavilo zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu odabrala uzorak od tri grupe društava, od kojih jedna obuhvaća sedam povezanih proizvođača izvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima predmetne zemlje. Uzorak je činio približno 47 % ukupnog izvoza u Uniju u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(21)

Ukupno je petnaest proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika u predmetnoj zemlji dostavilo zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu odabrala uzorak od tri grupe društava, od kojih jedna obuhvaća sedam povezanih proizvođača izvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe provedeno je savjetovanje o odabiru uzorka sa svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima te s tijelima predmetne zemlje. Uzorak je činio približno 47 % ukupnog izvoza u Uniju u razdoblju ispitnog postupka.

| (22) | Dva proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, ustvrdila su da bi i njih trebalo uključiti u uzorak. Prvi je tvrdio da bi trebao biti uključen u uzorak jer je njegov obujam prodaje u Uniji približno jednak obujmu prodaje trećeg proizvođača izvoznika u uzorku. Drugi je tvrdio da je Komisija u prošlosti ispitivala znatno veći broj proizvođača izvoznika, pa se stoga njegovim uključivanjem ne bi nerazumno opteretili njezini kapaciteti i resursi. Nadalje, isti proizvođač izvoznik tvrdio je da ga činjenica da je povezan s grupom proizvođača iz Unije razlikuje od drugih proizvođača izvoznika. Ponajprije, tvrdio je da ga njegovo upravljanje, struktura prodaje i organizacija logistike razlikuju od nekih ili svih proizvođača izvoznika u uzorku (4). |
| --- | --- |

(22)

Dva proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, ustvrdila su da bi i njih trebalo uključiti u uzorak. Prvi je tvrdio da bi trebao biti uključen u uzorak jer je njegov obujam prodaje u Uniji približno jednak obujmu prodaje trećeg proizvođača izvoznika u uzorku. Drugi je tvrdio da je Komisija u prošlosti ispitivala znatno veći broj proizvođača izvoznika, pa se stoga njegovim uključivanjem ne bi nerazumno opteretili njezini kapaciteti i resursi. Nadalje, isti proizvođač izvoznik tvrdio je da ga činjenica da je povezan s grupom proizvođača iz Unije razlikuje od drugih proizvođača izvoznika. Ponajprije, tvrdio je da ga njegovo upravljanje, struktura prodaje i organizacija logistike razlikuju od nekih ili svih proizvođača izvoznika u uzorku (4).

4

| (23) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 21., Komisija je u uzorak odabrala tri društva/grupe društava. Međutim, broj subjekata koje je trebalo ispitati bio je mnogo veći jer se jedna od grupa sastojala od sedam proizvođača izvoznika. Osim toga, ta društva/grupe imali su i povezane trgovce i jednog povezanog uvoznika koji su bili uključeni u prodaju predmetnog proizvoda. Tvrdnja prvog proizvođača izvoznika o obujmu prodaje temeljila se na otvorenoj verziji odgovora na upitnik za odabir uzorka koja je dostupna svim proizvođačima izvoznicima koji surađuju, dok se odluka o odabiru uzorka temeljila na stvarnom obujmu koji su prijavili svi proizvođači izvoznici. Kad se uzme u obzir obujam prodaje koji su prijavila dva predmetna proizvođača izvoznika, treći proizvođač izvoznik prijavio je obujam prodaje koji je bio [5 %–10 %] veći u usporedbi s četvrtim proizvođačem izvoznikom. Nadalje, argumenti koje je iznio drugi proizvođač izvoznik nisu relevantan kriterij za odabir uzorka na temelju članka 17. stavka 1. osnovne uredbe. Slijedom toga, Komisija je zaključila da je odabrani uzorak reprezentativan na temelju kriterija navedenih u članku 17. stavku 1., a dvije predmetne strane nisu dostavile relevantne podatke koji bi osporavali taj zaključak. Stoga su ti zahtjevi odbijeni. |
| --- | --- |

(23)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 21., Komisija je u uzorak odabrala tri društva/grupe društava. Međutim, broj subjekata koje je trebalo ispitati bio je mnogo veći jer se jedna od grupa sastojala od sedam proizvođača izvoznika. Osim toga, ta društva/grupe imali su i povezane trgovce i jednog povezanog uvoznika koji su bili uključeni u prodaju predmetnog proizvoda. Tvrdnja prvog proizvođača izvoznika o obujmu prodaje temeljila se na otvorenoj verziji odgovora na upitnik za odabir uzorka koja je dostupna svim proizvođačima izvoznicima koji surađuju, dok se odluka o odabiru uzorka temeljila na stvarnom obujmu koji su prijavili svi proizvođači izvoznici. Kad se uzme u obzir obujam prodaje koji su prijavila dva predmetna proizvođača izvoznika, treći proizvođač izvoznik prijavio je obujam prodaje koji je bio [5 %–10 %] veći u usporedbi s četvrtim proizvođačem izvoznikom. Nadalje, argumenti koje je iznio drugi proizvođač izvoznik nisu relevantan kriterij za odabir uzorka na temelju članka 17. stavka 1. osnovne uredbe. Slijedom toga, Komisija je zaključila da je odabrani uzorak reprezentativan na temelju kriterija navedenih u članku 17. stavku 1., a dvije predmetne strane nisu dostavile relevantne podatke koji bi osporavali taj zaključak. Stoga su ti zahtjevi odbijeni.

1.7   Pojedinačno ispitivanje

Pojedinačno ispitivanje

| (24) | Deset proizvođača izvoznika iz Rusije zatražilo je pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Međutim, samo tri proizvođača izvoznika dostavila su ispunjene upitnike u roku. Ispitivanje tih zahtjeva tijekom privremene faze ispitnog postupka predstavljalo bi neopravdano opterećenje. Komisija će stoga odlučiti hoće li odobriti pojedinačno ispitivanje u konačnoj fazi ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(24)

Deset proizvođača izvoznika iz Rusije zatražilo je pojedinačno ispitivanje na temelju članka 17. stavka 3. osnovne uredbe. Međutim, samo tri proizvođača izvoznika dostavila su ispunjene upitnike u roku. Ispitivanje tih zahtjeva tijekom privremene faze ispitnog postupka predstavljalo bi neopravdano opterećenje. Komisija će stoga odlučiti hoće li odobriti pojedinačno ispitivanje u konačnoj fazi ispitnog postupka.

1.8   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

| (25) | Komisija je upitnike poslala trima ruskim proizvođačima izvoznicima/grupama proizvođača izvoznika u uzorku, proizvođačima iz Unije u uzorku i nepovezanim uvoznicima u uzorku. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (5) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je upitnike poslala trima ruskim proizvođačima izvoznicima/grupama proizvođača izvoznika u uzorku, proizvođačima iz Unije u uzorku i nepovezanim uvoznicima u uzorku. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (5) na dan pokretanja postupka.

5

| (26) | Odgovori na upitnik primljeni su od triju ruskih proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika u uzorku, triju ruskih proizvođača izvoznika koji surađuju, proizvođača iz Unije u uzorku, nepovezanih uvoznika u uzorku i devet korisnika. |
| --- | --- |

(26)

Odgovori na upitnik primljeni su od triju ruskih proizvođača izvoznika/grupa proizvođača izvoznika u uzorku, triju ruskih proizvođača izvoznika koji surađuju, proizvođača iz Unije u uzorku, nepovezanih uvoznika u uzorku i devet korisnika.

| (27) | S obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 i mjere ograničavanja koje su uvele razne države članice, kao i razne treće zemlje, Komisija u privremenoj fazi nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja privremena utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (6). Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku.
  Proizvođači iz Unije:






  — | Latvijas Finieris AS (Latvija) i povezana prodajna društva. |
| --- | --- | --- |

(27)

S obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 i mjere ograničavanja koje su uvele razne države članice, kao i razne treće zemlje, Komisija u privremenoj fazi nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja privremena utvrđivanja u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (6). Provela je provjere na daljinu društava/strana u nastavku.

6

Proizvođači iz Unije:

—

Latvijas Finieris AS (Latvija) i povezana prodajna društva.

| — | Paged Pisz sp. z o.o. (Poljska) i povezana prodajna društva. |
| --- | --- |

—

Paged Pisz sp. z o.o. (Poljska) i povezana prodajna društva.

| — | Metsä Wood (Finska) i povezana prodajna društva. |
| --- | --- |

—

Metsä Wood (Finska) i povezana prodajna društva.

Uvoznici:

| — | Orlimex CZ s.r.o., Osik, Češka, |
| --- | --- |

—

Orlimex CZ s.r.o., Osik, Češka,

| — | Robert Neudeck GmbH &Co KG, Germersheim, Njemačka, |
| --- | --- |

—

Robert Neudeck GmbH &Co KG, Germersheim, Njemačka,

| — | Groupe ISB, Pacé, Francuska. |
| --- | --- |

—

Groupe ISB, Pacé, Francuska.

Proizvođači izvoznici u Rusiji:

| — | Grupa Sveza, koja se sastoji od sedam proizvođača izvoznika: JSC „SVEZA Manturovo”; JSC „SVEZA Novator”; Tyumen Plywood Plant Limited; JSC „SVEZA Ust-Izhora”; JSC „SVEZA Uralskiy”; JSC „SVEZA Kostroma”; JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha” („grupa Sveza”), |
| --- | --- |

—

Grupa Sveza, koja se sastoji od sedam proizvođača izvoznika: JSC „SVEZA Manturovo”; JSC „SVEZA Novator”; Tyumen Plywood Plant Limited; JSC „SVEZA Ust-Izhora”; JSC „SVEZA Uralskiy”; JSC „SVEZA Kostroma”; JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha” („grupa Sveza”),

| — | Zheshartsky LРK LLC („UPG”), |
| --- | --- |

—

Zheshartsky LРK LLC („UPG”),

| — | Syktyvkar Plywood Mill Ltd. |
| --- | --- |

—

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

1.9   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (28) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(28)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2019. do 30. lipnja 2020. („razdoblje ispitnog postupka”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2017. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

1.10   Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

| (29) | Ovaj je predmet pokrenut 14. listopada 2020., tj. tijekom prijelaznog razdoblja dogovorenog između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, u kojem se na Ujedinjenu Kraljevinu i dalje primjenjivalo pravo Unije. To je razdoblje završilo 31. prosinca 2020. Stoga se od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u ovom postupku. |
| --- | --- |

(29)

Ovaj je predmet pokrenut 14. listopada 2020., tj. tijekom prijelaznog razdoblja dogovorenog između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, u kojem se na Ujedinjenu Kraljevinu i dalje primjenjivalo pravo Unije. To je razdoblje završilo 31. prosinca 2020. Stoga se od 1. siječnja 2021. društva i udruženja iz Ujedinjene Kraljevine više ne mogu smatrati zainteresiranim stranama u ovom postupku.

| (30) | Komisija je 19. siječnja 2021. bilješkom u dokumentaciji predmeta pozvala subjekte iz Ujedinjene Kraljevine koji i dalje smatraju da su zainteresirane strane da joj se obrate (7). Nije se javilo nijedno društvo. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je 19. siječnja 2021. bilješkom u dokumentaciji predmeta pozvala subjekte iz Ujedinjene Kraljevine koji i dalje smatraju da su zainteresirane strane da joj se obrate (7). Nije se javilo nijedno društvo.

7

| (31) | Kako bi se skup podataka prikupljenih od zainteresiranih strana uskladio s činjenicom da je prijelazno razdoblje završilo i da Ujedinjena Kraljevina više ne podliježe pravu Unije, dotične zainteresirane strane pozvane su da dostave revidirani odgovor na upitnik za EU s 27 država članica. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se skup podataka prikupljenih od zainteresiranih strana uskladio s činjenicom da je prijelazno razdoblje završilo i da Ujedinjena Kraljevina više ne podliježe pravu Unije, dotične zainteresirane strane pozvane su da dostave revidirani odgovor na upitnik za EU s 27 država članica.

2.   PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (32) | Predmetni proizvod su šperploče koje se sastoje samo od listova drva, debljine pojedinačnog sloja ne veće od 6 mm, s vanjskim slojevima od drva koje je navedeno u podbroju 4412 33, s najmanje jednim vanjskim slojem od brezova drva, prevučene ili neprevučene („brezove šperploče” ili „proizvod iz ispitnog postupka”), podrijetlom iz Rusije, koje su trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 4412 33 00 (oznaka TARIC 4412330010) („predmetni proizvod”). |
| --- | --- |

(32)

Predmetni proizvod su šperploče koje se sastoje samo od listova drva, debljine pojedinačnog sloja ne veće od 6 mm, s vanjskim slojevima od drva koje je navedeno u podbroju 4412 33, s najmanje jednim vanjskim slojem od brezova drva, prevučene ili neprevučene („brezove šperploče” ili „proizvod iz ispitnog postupka”), podrijetlom iz Rusije, koje su trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 4412 33 00 (oznaka TARIC 4412330010) („predmetni proizvod”).

| (33) | Brezove šperploče materijal su od listova drva koji se sastoji od slojeva ili iverja drvenog furnira prešanih s pomoću ljepila u velike, plosnate listove. Koriste se za niz primjena, primjerice, u građevinskom sektoru, ambalažnom sektoru i sektoru namještaja. |
| --- | --- |

(33)

Brezove šperploče materijal su od listova drva koji se sastoji od slojeva ili iverja drvenog furnira prešanih s pomoću ljepila u velike, plosnate listove. Koriste se za niz primjena, primjerice, u građevinskom sektoru, ambalažnom sektoru i sektoru namještaja.

2.2   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (34) | Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(34)

Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Rusije i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Rusije i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (35) | Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je u ovoj fazi stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

2.3   Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda

2.3.1   Isključenje proizvoda

Isključenje proizvoda

| (36) | Jedan korisnik (društvo Emiliana Imballaggi S.p.A.) i dva ruska proizvođača izvoznika (društvo Sveza i društvo Vlas Truda) zatražili su da se brezove šperploče kvadratnog oblika duljine i širine od pet stopa (1 525 x 1 525 mm) isključe iz ispitnog postupka zbog razlika u: i. fizičkim, tehničkim i kemijskim svojstvima i geometrijskim obilježjima; ii. krajnjoj namjeni i zamjenjivosti; iii. kvaliteti proizvoda; iv. percepciji među potrošačima i potrošačkim cijenama i v. zbog nepostojanja tržišnog natjecanja između brezovih šperploča pravokutnog i kvadratnog oblika. |
| --- | --- |

(36)

Jedan korisnik (društvo Emiliana Imballaggi S.p.A.) i dva ruska proizvođača izvoznika (društvo Sveza i društvo Vlas Truda) zatražili su da se brezove šperploče kvadratnog oblika duljine i širine od pet stopa (1 525 x 1 525 mm) isključe iz ispitnog postupka zbog razlika u: i. fizičkim, tehničkim i kemijskim svojstvima i geometrijskim obilježjima; ii. krajnjoj namjeni i zamjenjivosti; iii. kvaliteti proizvoda; iv. percepciji među potrošačima i potrošačkim cijenama i v. zbog nepostojanja tržišnog natjecanja između brezovih šperploča pravokutnog i kvadratnog oblika.

| (37) | Komisija je analizirala te zahtjeve i zaključila da se brezove šperploče kvadratnog oblika ne mogu isključiti iz opsega proizvoda zbog sljedećih razloga: imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i šperploče pravokutnog oblika. Isto tako, brezove šperploče kvadratnog oblika vrše konkurentski pritisak na brezove šperploče pravokutnog oblika jer između njih postoji određen stupanj zamjenjivosti te je brezove ploče kvadratnog oblika moguće dalje preraditi u brezove šperploče pravokutnog oblika nakon uvoza, zbog čega postoji rizik od zaobilaženja mjera. Osim toga, industrija Unije proizvodi i posjeduje potrebnu opremu za prilagođavanje posebnim potrebama kupaca. Komisija je stoga odbila te zahtjeve za isključenje. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je analizirala te zahtjeve i zaključila da se brezove šperploče kvadratnog oblika ne mogu isključiti iz opsega proizvoda zbog sljedećih razloga: imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao i šperploče pravokutnog oblika. Isto tako, brezove šperploče kvadratnog oblika vrše konkurentski pritisak na brezove šperploče pravokutnog oblika jer između njih postoji određen stupanj zamjenjivosti te je brezove ploče kvadratnog oblika moguće dalje preraditi u brezove šperploče pravokutnog oblika nakon uvoza, zbog čega postoji rizik od zaobilaženja mjera. Osim toga, industrija Unije proizvodi i posjeduje potrebnu opremu za prilagođavanje posebnim potrebama kupaca. Komisija je stoga odbila te zahtjeve za isključenje.

2.3.2   Opseg proizvoda

Opseg proizvoda

| (38) | Jedan ruski proizvođač (Segezha) ustvrdio je da bi opseg proizvoda trebalo proširiti kako bi uključivao ne samo brezove šperploče, već i šperploče od borovine, topolovine i bukovine te šperploče od drva okoumé. Tvrdio je da postoji izravno tržišno natjecanje i zamjenjivost između šperploča od navedenih vrsta drva i brezovih šperploča, čime one čine jedan proizvod. |
| --- | --- |

(38)

Jedan ruski proizvođač (Segezha) ustvrdio je da bi opseg proizvoda trebalo proširiti kako bi uključivao ne samo brezove šperploče, već i šperploče od borovine, topolovine i bukovine te šperploče od drva okoumé. Tvrdio je da postoji izravno tržišno natjecanje i zamjenjivost između šperploča od navedenih vrsta drva i brezovih šperploča, čime one čine jedan proizvod.

okoumé

| (39) | Komisija je tu tvrdnju odbacila s obzirom na to da šperploče od borovine, topolovine i bukovine te šperploče od drva okoumé nemaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao brezove šperploče. Činjenica da bi se za neke namjene, koje nisu objašnjene ni navedene u tvrdnji, mogli koristiti alternativni proizvodi i materijali, čiji stupanj zamjenjivosti nije utvrđen, ne mijenja prirodu fizičkih, tehničkih i kemijskih razlika između predmetnog proizvoda i navedenih proizvoda. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je tu tvrdnju odbacila s obzirom na to da šperploče od borovine, topolovine i bukovine te šperploče od drva okoumé nemaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva kao brezove šperploče. Činjenica da bi se za neke namjene, koje nisu objašnjene ni navedene u tvrdnji, mogli koristiti alternativni proizvodi i materijali, čiji stupanj zamjenjivosti nije utvrđen, ne mijenja prirodu fizičkih, tehničkih i kemijskih razlika između predmetnog proizvoda i navedenih proizvoda.

okoumé

3.   DAMPING

3.1   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (40) | U uzorak su odabrane tri grupe proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(40)

U uzorak su odabrane tri grupe proizvođača izvoznika.

| (41) | Grupa Sveza sastoji se od sedam proizvođača i jednog trgovca, koji su svi bili izravno uključeni u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda. Tih sedam proizvođača prodavalo je proizvode na domaćem tržištu preko povezanog trgovca i izvozilo ih izravno u Uniju. |
| --- | --- |

(41)

Grupa Sveza sastoji se od sedam proizvođača i jednog trgovca, koji su svi bili izravno uključeni u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda. Tih sedam proizvođača prodavalo je proizvode na domaćem tržištu preko povezanog trgovca i izvozilo ih izravno u Uniju.

| (42) | Društvo Zheshartsky LPK LLC dio je grupe društava pod nazivom UPG. Taj proizvođač izvozio je proizvode izravno i preko povezanog društva s poslovnim nastanom u Latviji. |
| --- | --- |

(42)

Društvo Zheshartsky LPK LLC dio je grupe društava pod nazivom UPG. Taj proizvođač izvozio je proizvode izravno i preko povezanog društva s poslovnim nastanom u Latviji.

| (43) | Društvo Syktyvkar Plywood Mill Ltd. dio je grupe društava izravno uključene u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda. Ta je grupa uključivala četiri povezana trgovca koji djeluju na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(43)

Društvo Syktyvkar Plywood Mill Ltd. dio je grupe društava izravno uključene u proizvodnju i prodaju predmetnog proizvoda. Ta je grupa uključivala četiri povezana trgovca koji djeluju na domaćem tržištu.

3.2   Uobičajena vrijednost

| (44) | Komisija je radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti zatražila od svih proizvođača u uzorku koji proizvode predmetni proizvod da odgovore na upitnik. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti zatražila od svih proizvođača u uzorku koji proizvode predmetni proizvod da odgovore na upitnik.

| (45) | Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuje bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je najprije ispitala je li ukupni obujam domaće prodaje svakog proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuje bio reprezentativan u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća je prodaja reprezentativna ako je ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima na domaćem tržištu po proizvođaču izvozniku činio najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (46) | Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika u uzorku na domaćem tržištu bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(46)

Na temelju toga ukupna je prodaja istovjetnog proizvoda svakog proizvođača izvoznika u uzorku na domaćem tržištu bila reprezentativna.

| (47) | Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu, a koje su bile identične ili usporedive s vrstama proizvoda koje se prodaju za izvoz u Uniju za proizvođače izvoznike s reprezentativnom domaćom prodajom.

| (48) | Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja svakog proizvođača izvoznika u uzorku na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je zatim ispitala je li domaća prodaja svakog proizvođača izvoznika u uzorku na njegovu domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda koja je identična ili usporediva s vrstom proizvoda koja se prodaje radi izvoza u Uniju reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne uredbe. Domaća prodaja vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje te vrste proizvoda nezavisnim kupcima tijekom razdoblja ispitnog postupka čini najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje identične ili usporedive vrste proizvoda u Uniji.

| (49) | Kad je riječ o trima proizvođačima izvoznicima/grupama proizvođača izvoznika, neke vrste proizvoda koji su se izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka uopće se nisu prodavale na domaćem tržištu ili je domaća prodaja te vrste proizvoda bila manja od 5 % obujma i stoga nije bila reprezentativna. |
| --- | --- |

(49)

Kad je riječ o trima proizvođačima izvoznicima/grupama proizvođača izvoznika, neke vrste proizvoda koji su se izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka uopće se nisu prodavale na domaćem tržištu ili je domaća prodaja te vrste proizvoda bila manja od 5 % obujma i stoga nije bila reprezentativna.

| (50) | Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrijebiti stvarnu domaću prodaju. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je zatim za svaku vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. osnovne uredbe upotrijebiti stvarnu domaću prodaju.

| (51) | Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:






  (a) | ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i |
| --- | --- | --- |

(51)

Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to je li ta prodaja profitabilna ili nije:

(a)

ako je obujam prodaje vrste proizvoda prodanog po neto prodajnoj cijeni jednakoj izračunanom trošku proizvodnje ili višoj od tog troška činio više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda; i

| (b) | ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša od njega.

| (52) | U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(52)

U ovom je slučaju uobičajena vrijednost ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje te vrste proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (53) | S druge strane, uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje ili |
| --- | --- | --- |

(53)

S druge strane, uobičajena vrijednost stvarna je domaća cijena po vrsti proizvoda isključivo profitabilne domaće prodaje predmetnih vrsta proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ako obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda čini 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili manje ili

| (b) | ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda niža od jediničnog troška proizvodnje.

| (54) | Analiza domaće prodaje pokazala je da je između 28 % i 93 % ukupne domaće prodaje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time, ovisno o vrsti proizvoda, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka u situaciji opisanoj u uvodnoj izjavi 51. ili kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo u situaciji opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi. |
| --- | --- |

(54)

Analiza domaće prodaje pokazala je da je između 28 % i 93 % ukupne domaće prodaje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od troška proizvodnje. U skladu s time, ovisno o vrsti proizvoda, uobičajena vrijednost izračunana je kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka u situaciji opisanoj u uvodnoj izjavi 51. ili kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo u situaciji opisano u prethodnoj uvodnoj izjavi.

| (55) | Ako nije bilo prodaje vrste istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ona nije bila dostatna ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Ako nije bilo prodaje vrste istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine ili ona nije bila dostatna ili ako se vrsta proizvoda nije prodavala u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. osnovne uredbe.

| (56) | Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem sljedećih vrijednosti prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka:






  (a) | ponderiranih prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova koje su proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i |
| --- | --- | --- |

(56)

Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem sljedećih vrijednosti prosječnom trošku proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju tijekom razdoblja ispitnog postupka:

(a)

ponderiranih prosječnih troškova prodaje, općih i administrativnih troškova koje su proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju imali u pogledu domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka; i

| (b) | ponderirane prosječne dobiti koju su proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(b)

ponderirane prosječne dobiti koju su proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (57) | Za vrste proizvoda koje se na domaćem tržištu ne prodaju u reprezentativnim količinama dodani su prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za te vrste proizvoda. Za vrste proizvoda koje se uopće ne prodaju na domaćem tržištu dodani su ponderirani prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(57)

Za vrste proizvoda koje se na domaćem tržištu ne prodaju u reprezentativnim količinama dodani su prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu za te vrste proizvoda. Za vrste proizvoda koje se uopće ne prodaju na domaćem tržištu dodani su ponderirani prosječni troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi te dobit od svih transakcija obavljenih u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu.

3.2.1   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (58) | Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanog društva, kako je opisano u uvodnim izjavama 40. i 43. |
| --- | --- |

(58)

Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili preko povezanog društva, kako je opisano u uvodnim izjavama 40. i 43.

| (59) | Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena bila je cijena stvarno plaćena ili plativa za predmetni proizvod pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena bila je cijena stvarno plaćena ili plativa za predmetni proizvod pri prodaji za izvoz u Uniju, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

| (60) | Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit. |
| --- | --- |

(60)

Za proizvođače izvoznike koji su predmetni proizvod izvozili u Uniju preko povezanog društva koje djeluje kao uvoznik, izvozna cijena utvrđena je na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. U tom je slučaju cijena prilagođena za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje, opće i administrativne troškove, te za ostvarenu dobit.

3.2.2   Usporedba

Usporedba

| (61) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika u uzorku na temelju cijena franko tvornica.

| (62) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja, utovara, pakiranja i kredita te za bankovne pristojbe, carine EU-a, ostale uvozne naknade i provizije. |
| --- | --- |

(62)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala pravedna usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja, utovara, pakiranja i kredita te za bankovne pristojbe, carine EU-a, ostale uvozne naknade i provizije.

| (63) | Proizvođač izvoznik UPG tvrdio je da je Vlada Ruske Federacije nadoknadila do 80 % troškova prijevoza koje su proizvođači imali pri prijevozu svojih proizvoda na inozemna tržišta. Taj proizvođač izvoznik tvrdio je da bi trebalo provesti prilagodbu naviše za izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkama (e) i (k) osnovne uredbe jer slična nadoknada nije dodijeljena za domaću prodaju. |
| --- | --- |

(63)

Proizvođač izvoznik UPG tvrdio je da je Vlada Ruske Federacije nadoknadila do 80 % troškova prijevoza koje su proizvođači imali pri prijevozu svojih proizvoda na inozemna tržišta. Taj proizvođač izvoznik tvrdio je da bi trebalo provesti prilagodbu naviše za izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkama (e) i (k) osnovne uredbe jer slična nadoknada nije dodijeljena za domaću prodaju.

| (64) | U skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) osnovne uredbe prilagodba se može provesti i za razlike u drugim čimbenicima koji nisu predviđeni točkama od (a) do (j) ako se pokaže da utječu na usporedivost cijena u skladu s tim stavkom, a posebno ako kupci stalno plaćaju drukčije cijene na domaćem tržištu radi razlike u tim čimbenicima. Međutim, proizvođač izvoznik nije dostavio dokaze koji pokazuju da je taj program subvencioniranja utjecao na cijene. Konkretno, proizvođač izvoznik koji je tražio prilagodbu nije dostavio dokaze koji pokazuju da su njegovi kupci stalno plaćali različite cijene na domaćem tržištu zbog navodne razlike između domaće i izvozne prodaje u pogledu nadoknade troškova prijevoza od strane Vlade Ruske Federacije. Ne dovodeći u pitanje prethodno navedeno, Komisija je napomenula i da nadoknada troškova prijevoza za prodaju na inozemnim tržištima, od koje je isključena domaća prodaja, najvjerojatnije čini izvoznu subvenciju u smislu članka 4. stavka 4. točke (a) Uredbe (EU) 2016/1037. Takvim se programima povećava sposobnost izvoznika da se nepošteno natječu na inozemnim tržištima te, posebno, da financijski održavaju dampinške prakse. Oni, kao takvi, nisu čimbenik koji ispunjava uvjete za provedbu prilagodbe na temelju članka 2. stavka 10. osnovne uredbe. Naime, dopuštanje prilagodbe za čimbenike koji izvozniku olakšavaju provedbu dampinških praksi dovelo bi do prikrivanja razmjera stvarno provedenog dampinga. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(64)

U skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) osnovne uredbe prilagodba se može provesti i za razlike u drugim čimbenicima koji nisu predviđeni točkama od (a) do (j) ako se pokaže da utječu na usporedivost cijena u skladu s tim stavkom, a posebno ako kupci stalno plaćaju drukčije cijene na domaćem tržištu radi razlike u tim čimbenicima. Međutim, proizvođač izvoznik nije dostavio dokaze koji pokazuju da je taj program subvencioniranja utjecao na cijene. Konkretno, proizvođač izvoznik koji je tražio prilagodbu nije dostavio dokaze koji pokazuju da su njegovi kupci stalno plaćali različite cijene na domaćem tržištu zbog navodne razlike između domaće i izvozne prodaje u pogledu nadoknade troškova prijevoza od strane Vlade Ruske Federacije. Ne dovodeći u pitanje prethodno navedeno, Komisija je napomenula i da nadoknada troškova prijevoza za prodaju na inozemnim tržištima, od koje je isključena domaća prodaja, najvjerojatnije čini izvoznu subvenciju u smislu članka 4. stavka 4. točke (a) Uredbe (EU) 2016/1037. Takvim se programima povećava sposobnost izvoznika da se nepošteno natječu na inozemnim tržištima te, posebno, da financijski održavaju dampinške prakse. Oni, kao takvi, nisu čimbenik koji ispunjava uvjete za provedbu prilagodbe na temelju članka 2. stavka 10. osnovne uredbe. Naime, dopuštanje prilagodbe za čimbenike koji izvozniku olakšavaju provedbu dampinških praksi dovelo bi do prikrivanja razmjera stvarno provedenog dampinga. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

| (65) | Isti proizvođač izvoznik zatražio je i da se provede prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. osnovne uredbe za provizije plaćene povezanom trgovcu za prodaju na domaćem tržištu. Međutim, proizvođač izvoznik dostavio je i informacije o tome da su se plaćene provizije odnosile i na domaću prodaju i na izvoznu prodaju u Uniju. Slijedom toga, Komisija je iznos provizija plaćenih povezanom trgovcu raspodijelila i na domaću i na izvoznu prodaju na temelju obujma te prodaje. |
| --- | --- |

(65)

Isti proizvođač izvoznik zatražio je i da se provede prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. osnovne uredbe za provizije plaćene povezanom trgovcu za prodaju na domaćem tržištu. Međutim, proizvođač izvoznik dostavio je i informacije o tome da su se plaćene provizije odnosile i na domaću prodaju i na izvoznu prodaju u Uniju. Slijedom toga, Komisija je iznos provizija plaćenih povezanom trgovcu raspodijelila i na domaću i na izvoznu prodaju na temelju obujma te prodaje.

| (66) | Svi proizvođači izvoznici iz grupe Sveza u uzorku izvozili su predmetni proizvod u Uniju preko povezanog domaćeg društva Sveza-Les LLC („Sveza-Les”) sa sjedištem u Sankt Peterburgu. Svi proizvođači izvoznici iz grupe Sveza potpisali su ugovor o trgovačkom zastupanju s predmetnim povezanim trgovcem. Svi proizvođači izvoznici u toj grupi izravno su ili neizravno povezani s tim društvom. Tvrdili su da se provizije plaćene trgovcu ne bi smjele oduzeti od izvozne cijene jer ne utječu na usporedivost cijena zato što je povezani trgovac obavljao potpuno iste funkcije u izvoznoj i domaćoj prodaji. Jedina razlika navodno se odnosi na naknadu za aktivnosti povezanog trgovca: za domaću prodaju to je trgovačka marža, a za izvoznu prodaju provizija na temelju ugovora o trgovačkom zastupanju. Proizvođači izvoznici nadalje su tvrdili da oni i trgovac čine jedinstven gospodarski subjekt, što utječe i na domaću i na izvoznu prodaju. |
| --- | --- |

(66)

Svi proizvođači izvoznici iz grupe Sveza u uzorku izvozili su predmetni proizvod u Uniju preko povezanog domaćeg društva Sveza-Les LLC („Sveza-Les”) sa sjedištem u Sankt Peterburgu. Svi proizvođači izvoznici iz grupe Sveza potpisali su ugovor o trgovačkom zastupanju s predmetnim povezanim trgovcem. Svi proizvođači izvoznici u toj grupi izravno su ili neizravno povezani s tim društvom. Tvrdili su da se provizije plaćene trgovcu ne bi smjele oduzeti od izvozne cijene jer ne utječu na usporedivost cijena zato što je povezani trgovac obavljao potpuno iste funkcije u izvoznoj i domaćoj prodaji. Jedina razlika navodno se odnosi na naknadu za aktivnosti povezanog trgovca: za domaću prodaju to je trgovačka marža, a za izvoznu prodaju provizija na temelju ugovora o trgovačkom zastupanju. Proizvođači izvoznici nadalje su tvrdili da oni i trgovac čine jedinstven gospodarski subjekt, što utječe i na domaću i na izvoznu prodaju.

| (67) | Komisija je u odgovoru podsjetila da je svih sedam proizvođača iz grupe potpisalo ugovor u kojem je jasno utvrđena provizija za svaku izvoznu prodaju, koja je stvarno isplaćena. To nije bio slučaj na domaćem tržištu. To otvara pitanje usporedivosti cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti, te je Komisija stoga oduzela proviziju plaćenu na temelju članka 2. stavka 10. točke i. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je u odgovoru podsjetila da je svih sedam proizvođača iz grupe potpisalo ugovor u kojem je jasno utvrđena provizija za svaku izvoznu prodaju, koja je stvarno isplaćena. To nije bio slučaj na domaćem tržištu. To otvara pitanje usporedivosti cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti, te je Komisija stoga oduzela proviziju plaćenu na temelju članka 2. stavka 10. točke i.

| (68) | Nadalje, kad je riječ o postojanju jedinstvenog gospodarskog subjekta, Komisija podsjeća na to da je prema sudskoj praksi Unije postojanje pisanog ugovora o trgovačkom zastupanju koji se odnosi samo na izvoznu prodaju važan element, koji obično pokazuje da, kad je riječ o izvoznoj prodaji, trgovac nije interni prodajni odjel proizvođačâ izvoznika (8). Ugovor sadržava i brojne klauzule, kao što je arbitražna klauzula, koje pokazuju nedostatak solidarnosti među društvima. Te klauzule bilo je teško uskladiti s tvrdnjom da bi se prema proizvođačima izvoznicima i povezanom trgovcu trebalo postupati kao prema jedinstvenom gospodarskom subjektu unatoč tome što su pravno različita društva. Činilo se i da su proizvođači izvoznici zadržali neke prodajne funkcije s obzirom na njihove troškove prodaje te opće i administrativne troškove povezane s tim funkcijama. Naposljetku, Komisija je napomenula da je povezani trgovac izdao račune u ime proizvođačâ izvoznikâ prvim nezavisnim kupcima u Uniji. S obzirom na prethodna razmatranja Komisija je privremeno odbacila tvrdnju da trgovac i proizvođači izvoznici čine jedinstven gospodarski subjekt kad je riječ o izvoznoj prodaji. |
| --- | --- |

(68)

Nadalje, kad je riječ o postojanju jedinstvenog gospodarskog subjekta, Komisija podsjeća na to da je prema sudskoj praksi Unije postojanje pisanog ugovora o trgovačkom zastupanju koji se odnosi samo na izvoznu prodaju važan element, koji obično pokazuje da, kad je riječ o izvoznoj prodaji, trgovac nije interni prodajni odjel proizvođačâ izvoznika (8). Ugovor sadržava i brojne klauzule, kao što je arbitražna klauzula, koje pokazuju nedostatak solidarnosti među društvima. Te klauzule bilo je teško uskladiti s tvrdnjom da bi se prema proizvođačima izvoznicima i povezanom trgovcu trebalo postupati kao prema jedinstvenom gospodarskom subjektu unatoč tome što su pravno različita društva. Činilo se i da su proizvođači izvoznici zadržali neke prodajne funkcije s obzirom na njihove troškove prodaje te opće i administrativne troškove povezane s tim funkcijama. Naposljetku, Komisija je napomenula da je povezani trgovac izdao račune u ime proizvođačâ izvoznikâ prvim nezavisnim kupcima u Uniji. S obzirom na prethodna razmatranja Komisija je privremeno odbacila tvrdnju da trgovac i proizvođači izvoznici čine jedinstven gospodarski subjekt kad je riječ o izvoznoj prodaji.

8

| (69) | U daljnjem ispitnom postupku otkriveno je da su u određeni dio izvozne prodaje grupe Sveza bili uključeni i nepovezani zastupnici koji se nalaze u Uniji. Ti su zastupnici primali proviziju, koja je evidentirana u računovodstvenoj dokumentaciji društva Sveza-Les u okviru troškova prodaje te općih i administrativnih troškova. Stoga je Komisija za proviziju plaćenu nepovezanim zastupnicima za izvoznu prodaju provela prilagodbu izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. osnovne uredbe. Ta je prilagodba odgovarala iznosu provizije koji se sastojao od naknada zastupniku kako su evidentirane u računovodstvenoj dokumentaciji društva Sveza-Les. |
| --- | --- |

(69)

U daljnjem ispitnom postupku otkriveno je da su u određeni dio izvozne prodaje grupe Sveza bili uključeni i nepovezani zastupnici koji se nalaze u Uniji. Ti su zastupnici primali proviziju, koja je evidentirana u računovodstvenoj dokumentaciji društva Sveza-Les u okviru troškova prodaje te općih i administrativnih troškova. Stoga je Komisija za proviziju plaćenu nepovezanim zastupnicima za izvoznu prodaju provela prilagodbu izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom i. osnovne uredbe. Ta je prilagodba odgovarala iznosu provizije koji se sastojao od naknada zastupniku kako su evidentirane u računovodstvenoj dokumentaciji društva Sveza-Les.

| (70) | Naposljetku, ista je grupa tvrdila da bi Komisijina prilagodba izvozne cijene značila da Komisija smatra da proizvođači izvoznici i povezani trgovac ne čine jedinstven gospodarski subjekt. Slijedom toga, tada bi umanjenja trebalo provesti i za troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit povezane s preprodajom istovjetnog proizvoda koji se prodavao na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

(70)

Naposljetku, ista je grupa tvrdila da bi Komisijina prilagodba izvozne cijene značila da Komisija smatra da proizvođači izvoznici i povezani trgovac ne čine jedinstven gospodarski subjekt. Slijedom toga, tada bi umanjenja trebalo provesti i za troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit povezane s preprodajom istovjetnog proizvoda koji se prodavao na domaćem tržištu.

| (71) | Komisija je podsjetila da se, za razliku od izvozne prodaje, u kojoj tvornice izravno izdaju račune prvim nezavisnim kupcima u Uniji, domaća prodaja prvim nezavisnim kupcima obavlja preko društva Sveza-Les. Drugim riječima, društvo Sveza-Les preprodaje predmetni proizvod koji je kupilo od raznih tvornica iz grupe. U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe uobičajenu vrijednost treba utvrditi na temelju te domaće prodajne cijene prvom nezavisnom kupcu. S druge strane, prilagodbom za trgovačku maržu na temelju članka 2. stavka 10. točke i. pretpostavljalo bi se da bi relevantna prodaja za utvrđivanje uobičajene vrijednosti bila prodaja između tvornica i društva Sveza-Les za koju bi se cijena utvrdila nakon odbitka navodne marže koju je društvo Sveza-Les naplatilo pri preprodaji proizvoda. Međutim, prodaja od strane tvornica društvu Sveza-Les nije prodaja prvom nezavisnom kupcu. U tim okolnostima odbitak marže koju naplaćuje društvo Sveza-Les ne bi bio u skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe. Osim toga, u skladu s tekstom članka 2. stavka 10. točke i., prilagodba za maržu koju je primio trgovac zahtijevala bi i dokaz da društvo Sveza-Les obavlja poslove slične poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije za domaću prodaju. U spisu nema takvih dokaza. Na temelju prethodno navedenih razmatranja Komisija je privremeno odbacila tvrdnju da je prilagodba za trgovačku maržu za domaću prodaju opravdana. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je podsjetila da se, za razliku od izvozne prodaje, u kojoj tvornice izravno izdaju račune prvim nezavisnim kupcima u Uniji, domaća prodaja prvim nezavisnim kupcima obavlja preko društva Sveza-Les. Drugim riječima, društvo Sveza-Les preprodaje predmetni proizvod koji je kupilo od raznih tvornica iz grupe. U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe uobičajenu vrijednost treba utvrditi na temelju te domaće prodajne cijene prvom nezavisnom kupcu. S druge strane, prilagodbom za trgovačku maržu na temelju članka 2. stavka 10. točke i. pretpostavljalo bi se da bi relevantna prodaja za utvrđivanje uobičajene vrijednosti bila prodaja između tvornica i društva Sveza-Les za koju bi se cijena utvrdila nakon odbitka navodne marže koju je društvo Sveza-Les naplatilo pri preprodaji proizvoda. Međutim, prodaja od strane tvornica društvu Sveza-Les nije prodaja prvom nezavisnom kupcu. U tim okolnostima odbitak marže koju naplaćuje društvo Sveza-Les ne bi bio u skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe. Osim toga, u skladu s tekstom članka 2. stavka 10. točke i., prilagodba za maržu koju je primio trgovac zahtijevala bi i dokaz da društvo Sveza-Les obavlja poslove slične poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije za domaću prodaju. U spisu nema takvih dokaza. Na temelju prethodno navedenih razmatranja Komisija je privremeno odbacila tvrdnju da je prilagodba za trgovačku maržu za domaću prodaju opravdana.

3.2.3   Dampinške marže

Dampinške marže

| (72) | Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (73) | Za proizvođače izvoznike u grupi Sveza Komisija je prvo izračunala pojedinačnu dampinšku maržu za svakog proizvođača izvoznika, a u drugom je koraku izračunala ponderiranu dampinšku maržu za cijelu grupu Sveza. |
| --- | --- |

(73)

Za proizvođače izvoznike u grupi Sveza Komisija je prvo izračunala pojedinačnu dampinšku maržu za svakog proizvođača izvoznika, a u drugom je koraku izračunala ponderiranu dampinšku maržu za cijelu grupu Sveza.

| (74) | Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Grupa Sveza | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |

(74)

Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Grupa Sveza

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

| (75) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju marži proizvođača izvoznika u uzorku. |
| --- | --- |

(75)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak, Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu u skladu s člankom 9. stavkom 6. osnovne uredbe. Ta je marža stoga utvrđena na temelju marži proizvođača izvoznika u uzorku.

| (76) | Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak, iznosi 15,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Na temelju toga privremena dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak, iznosi 15,7 %.

| (77) | Za sve ostale proizvođače izvoznike iz Rusije Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje je obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražen kao udio u ukupnom uvozu iz predmetne zemlje u Uniju u razdoblju ispitnog postupka koji je utvrđen na osnovi podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(77)

Za sve ostale proizvođače izvoznike iz Rusije Komisija je utvrdila dampinšku maržu na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. U tu je svrhu Komisija utvrdila razinu suradnje proizvođača izvoznika. Razina suradnje je obujam izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji surađuju izražen kao udio u ukupnom uvozu iz predmetne zemlje u Uniju u razdoblju ispitnog postupka koji je utvrđen na osnovi podataka Eurostata.

| (78) | Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio oko 81 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je odlučila dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju utvrditi na razini pojedinačno ispitanog društva u uzorku koje surađuje s najvišom dampinškom maržom. |
| --- | --- |

(78)

Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio oko 81 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Na temelju toga Komisija je odlučila dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju utvrditi na razini pojedinačno ispitanog društva u uzorku koje surađuje s najvišom dampinškom maržom.

| (79) | Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Privremena dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Grupa Sveza | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Ostala društva koja surađuju | 15,7 % |
| Sva ostala društva | 15,9 % |

(79)

Privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Privremena dampinška marža

Grupa Sveza

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Ostala društva koja surađuju

15,7 %

Sva ostala društva

15,9 %

4.   ŠTETA

4.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (80) | Istovjetni proizvod proizvodilo je petnaest poznatih proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(80)

Istovjetni proizvod proizvodilo je petnaest poznatih proizvođača iz Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (81) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka procijenjena je na oko 849 000 kubičnih metara. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih informacija o industriji Unije, kao što su odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Kako je navedeno u odjeljku 1.6., tri proizvođača iz Unije u uzorku činila su više od 39 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(81)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka procijenjena je na oko 849 000 kubičnih metara. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih informacija o industriji Unije, kao što su odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Kako je navedeno u odjeljku 1.6., tri proizvođača iz Unije u uzorku činila su više od 39 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

| (82) | Udio proizvodnje u Uniji namijenjene ograničenoj potrošnji procijenjen je na manje od 0,5 %. Zbog toga što je beznačajna, ograničena potrošnja ne smatra se relevantnom za analizu štete u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(82)

Udio proizvodnje u Uniji namijenjene ograničenoj potrošnji procijenjen je na manje od 0,5 %. Zbog toga što je beznačajna, ograničena potrošnja ne smatra se relevantnom za analizu štete u ovom predmetu.

4.2   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (83) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju: (a) podataka o prodaji istovjetnog proizvoda industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji koje je dostavio podnositelj pritužbe, a koji su provjereni usporedbom s obujmom prodaje koji su prijavili proizvođači iz Unije u uzorku i (b) uvoza proizvoda iz ispitnog postupka iz svih trećih zemalja, prema podacima Eurostata (9). |
| --- | --- |

(83)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju: (a) podataka o prodaji istovjetnog proizvoda industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji koje je dostavio podnositelj pritužbe, a koji su provjereni usporedbom s obujmom prodaje koji su prijavili proizvođači iz Unije u uzorku i (b) uvoza proizvoda iz ispitnog postupka iz svih trećih zemalja, prema podacima Eurostata (9).

9

| (84) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji u kubičnim metrima (m3) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 1 874 725 | 2 000 293 | 2 080 786 | 2 130 325 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Izvor: podnositelj pritužbe, proizvođači iz Unije u uzorku i Eurostat |

(84)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji u kubičnim metrima (m3)

Potrošnja u Uniji u kubičnim metrima (m3

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupna potrošnja u Uniji

1 874 725

2 000 293

2 080 786

2 130 325

Indeks

Indeks

100

100

107

107

111

111

114

114

Izvor: podnositelj pritužbe, proizvođači iz Unije u uzorku i Eurostat

Izvor:

| (85) | Potrošnja u Uniji povećala se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Detaljna analiza pokazuje stabilno povećanje iz godine u godinu, pri čemu je najveći porast (od 7 %) ostvaren u razdoblju od 2017. do 2018., nakon čega je u sljedećim godinama stopa rasta bila smanjena, ali konstantna. |
| --- | --- |

(85)

Potrošnja u Uniji povećala se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Detaljna analiza pokazuje stabilno povećanje iz godine u godinu, pri čemu je najveći porast (od 7 %) ostvaren u razdoblju od 2017. do 2018., nakon čega je u sljedećim godinama stopa rasta bila smanjena, ali konstantna.

4.3   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

4.3.1   Metodologija za utvrđivanje uvoza predmetnog proizvoda

Metodologija za utvrđivanje uvoza predmetnog proizvoda

| (86) | Prije pokretanja postupka i naknadnog uvođenja posebne oznake TARIC (10) uvoz predmetnog proizvoda evidentiran je na razini oznake KN (11) koja uključuje i proizvode koji nisu predmetni proizvod. Kako bi procijenila obujam uvoza predmetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja, Komisija je primijenila isti omjer (TARIC/KN) koji je zabilježen nakon pokretanja postupka između obujma uvoza za cijelu oznaku KN i uvoza predmetnog proizvoda na temelju podataka za oznaku TARIC. Za uvoz iz predmetne zemlje taj je omjer utvrđen na razini od 78 %. |
| --- | --- |

(86)

Prije pokretanja postupka i naknadnog uvođenja posebne oznake TARIC (10) uvoz predmetnog proizvoda evidentiran je na razini oznake KN (11) koja uključuje i proizvode koji nisu predmetni proizvod. Kako bi procijenila obujam uvoza predmetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja, Komisija je primijenila isti omjer (TARIC/KN) koji je zabilježen nakon pokretanja postupka između obujma uvoza za cijelu oznaku KN i uvoza predmetnog proizvoda na temelju podataka za oznaku TARIC. Za uvoz iz predmetne zemlje taj je omjer utvrđen na razini od 78 %.

10

11

| (87) | Rezultati dobiveni primjenom te metodologije potvrđuju kretanje uvoza kako je navedeno u pritužbi. |
| --- | --- |

(87)

Rezultati dobiveni primjenom te metodologije potvrđuju kretanje uvoza kako je navedeno u pritužbi.

4.3.2   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (88) | Primjenom prethodno navedene metodologije Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(88)

Primjenom prethodno navedene metodologije Komisija je utvrdila obujam uvoza na temelju podataka Eurostata. Tržišni udio uvoza utvrđen je usporedbom obujma uvoza i potrošnje u Uniji.

| (89) | Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (m3) i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz Rusije (m3) | 871 050 | 933 329 | 1 081 937 | 1 192 712 |
| Indeks | 100 | 107 | 124 | 137 |
| Tržišni udio | 46 % | 47 % | 52 % | 56 % |
| Indeks | 100 | 100 | 112 | 120 |
| Izvor: Eurostat |

(89)

Uvoz iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza (m3) i tržišni udio

Obujam uvoza (m3

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam uvoza iz Rusije (m3)

3

871 050

933 329

1 081 937

1 192 712

Indeks

Indeks

100

100

107

107

124

124

137

137

Tržišni udio

46 %

47 %

52 %

56 %

Indeks

Indeks

100

100

100

100

112

112

120

120

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (90) | Uvoz iz predmetne zemlje povećao se tijekom razmatranog razdoblja s približno 871 050 kubičnih metara na približno 1 192 712 kubičnih metara, što je povećanje od 37 %. Tržišni udio tog uvoza povećao se tijekom razmatranog razdoblja s 46 % na 56 %, što je povećanje od 20 %. |
| --- | --- |

(90)

Uvoz iz predmetne zemlje povećao se tijekom razmatranog razdoblja s približno 871 050 kubičnih metara na približno 1 192 712 kubičnih metara, što je povećanje od 37 %. Tržišni udio tog uvoza povećao se tijekom razmatranog razdoblja s 46 % na 56 %, što je povećanje od 20 %.

4.3.3   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

| (91) | Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata o cijeni u eurima po toni na razini oznake KN. Iako je, kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 4.3.1., uvoz predmetnog proizvoda evidentiran zajedno sa širim skupom proizvoda, ta metodologija omogućuje pouzdanu procjenu cijena i njihova kretanja tijekom vremena (jer se velika većina uvoza pod tom oznakom KN odnosila na predmetni proizvod) te omogućuje usporedbu kretanja cijena među različitim zemljama izvoznicama. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata o cijeni u eurima po toni na razini oznake KN. Iako je, kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 4.3.1., uvoz predmetnog proizvoda evidentiran zajedno sa širim skupom proizvoda, ta metodologija omogućuje pouzdanu procjenu cijena i njihova kretanja tijekom vremena (jer se velika većina uvoza pod tom oznakom KN odnosila na predmetni proizvod) te omogućuje usporedbu kretanja cijena među različitim zemljama izvoznicama.

| (92) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 646 | 681 | 608 | 584 |
| Indeks | 100 | 105 | 94 | 90 |
| Izvor: Eurostat |

(92)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Rusija

646

681

608

584

Indeks

Indeks

100

100

105

105

94

94

90

90

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (93) | Prosječne cijene uvoza iz Rusije smanjile su se s 646 EUR po toni 2017. na 584 EUR po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je smanjenje od 10 %. Prosječna cijena uvoza povećala se 2018. za 5 % i smanjila u kasnijim razdobljima za 15 %. |
| --- | --- |

(93)

Prosječne cijene uvoza iz Rusije smanjile su se s 646 EUR po toni 2017. na 584 EUR po toni tijekom razdoblja ispitnog postupka, što je smanjenje od 10 %. Prosječna cijena uvoza povećala se 2018. za 5 % i smanjila u kasnijim razdobljima za 15 %.

| (94) | Pri upotrebi ponderiranih prosječnih izvoznih cijena koje su prijavili proizvođači izvoznici u uzorku može se primijetiti isto kretanje te je tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvod iz ispitnog postupka zabilježena cijena od 434 EUR/m3. Stoga su uvozne cijene stalno bile niže od prodajnih cijena proizvođača iz Unije (vidjeti tablicu 7.), pri čemu je razlika u cijenama tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila 38 %. |
| --- | --- |

(94)

Pri upotrebi ponderiranih prosječnih izvoznih cijena koje su prijavili proizvođači izvoznici u uzorku može se primijetiti isto kretanje te je tijekom razdoblja ispitnog postupka za proizvod iz ispitnog postupka zabilježena cijena od 434 EUR/m3. Stoga su uvozne cijene stalno bile niže od prodajnih cijena proizvođača iz Unije (vidjeti tablicu 7.), pri čemu je razlika u cijenama tijekom razdoblja ispitnog postupka iznosila 38 %.

3

| (95) | Brezove šperploče prodaju se u širokom rasponu dimenzija i kvalitete te u skladu s posebnim specifikacijama kupaca. Zbog širokog spektra vrsta proizvoda koje prodaju industrija Unije i ruski proizvođači izvoznici, u detaljnom sustavu kontrolnih brojeva proizvoda (PCN), koji je uspostavljen pri pokretanju postupka, bilo je teško postići visok stupanj usklađenosti za identične proizvode. Komisija je stoga za potrebe usporedbe cijena provela razumno i tehnički pouzdano usklađivanje razvrstavanjem određenih sličnih vrsta proizvoda u uske skupine, čime je omogućena ispravna usporedba proizvoda koje prodaje industrija Unije s ekvivalentnim vrstama proizvoda koje prodaju ruski proizvođači izvoznici. Na temelju toga razina podudaranja između različitih vrsta proizvoda koje prodaje industrija Unije i vrsta proizvoda koje prodaju ruski proizvođači izvoznici bila je viša od 68 % obujma koji su uvozili ruski proizvođači izvoznici u uzorku. |
| --- | --- |

(95)

Brezove šperploče prodaju se u širokom rasponu dimenzija i kvalitete te u skladu s posebnim specifikacijama kupaca. Zbog širokog spektra vrsta proizvoda koje prodaju industrija Unije i ruski proizvođači izvoznici, u detaljnom sustavu kontrolnih brojeva proizvoda (PCN), koji je uspostavljen pri pokretanju postupka, bilo je teško postići visok stupanj usklađenosti za identične proizvode. Komisija je stoga za potrebe usporedbe cijena provela razumno i tehnički pouzdano usklađivanje razvrstavanjem određenih sličnih vrsta proizvoda u uske skupine, čime je omogućena ispravna usporedba proizvoda koje prodaje industrija Unije s ekvivalentnim vrstama proizvoda koje prodaju ruski proizvođači izvoznici. Na temelju toga razina podudaranja između različitih vrsta proizvoda koje prodaje industrija Unije i vrsta proizvoda koje prodaju ruski proizvođači izvoznici bila je viša od 68 % obujma koji su uvozili ruski proizvođači izvoznici u uzorku.

| (96) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući: |
| --- | --- |

(96)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila uspoređujući:

| (97) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođačâ iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije. Budući da su proizvođači iz Unije predmetni proizvod prodavali izravno, ali i preko povezanih prodajnih društava, prodajna cijena prilagođena je, prema potrebi, za troškove prijevoza, osiguranja i rukovanja na razinu franko tvornica; i |
| --- | --- |

(97)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođačâ iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije. Budući da su proizvođači iz Unije predmetni proizvod prodavali izravno, ali i preko povezanih prodajnih društava, prodajna cijena prilagođena je, prema potrebi, za troškove prijevoza, osiguranja i rukovanja na razinu franko tvornica; i

| (98) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje ruski proizvođači u uzorku naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, uz prilagodbe na razini carinske granice Unije. Za prodaju preko povezanog uvoznika izvršena je dodatna prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Iznos za troškove nakon uvoza i carine zatim je dodan utvrđenoj cijeni na razini carinske granice Unije. Ta je prodaja činila manje od 5 % ukupne prodaje ruskih proizvođača u uzorku. |
| --- | --- |

(98)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje ruski proizvođači u uzorku naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, uz prilagodbe na razini carinske granice Unije. Za prodaju preko povezanog uvoznika izvršena je dodatna prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Iznos za troškove nakon uvoza i carine zatim je dodan utvrđenoj cijeni na razini carinske granice Unije. Ta je prodaja činila manje od 5 % ukupne prodaje ruskih proizvođača u uzorku.

| (99) | Usporedba cijena provedena je za transakcije za svaku vrstu proizvoda, nakon potrebnog usklađivanja s obzirom na rabate i popuste. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak teoretskog prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(99)

Usporedba cijena provedena je za transakcije za svaku vrstu proizvoda, nakon potrebnog usklađivanja s obzirom na rabate i popuste. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak teoretskog prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (100) | Na temelju prethodno navedenog za dampinški uvoz proizvođača izvoznika u uzorku utvrđena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 12,6 % (između 9,5 % i 18,5 %). Marže sniženja cijena smatraju se znatnima. |
| --- | --- |

(100)

Na temelju prethodno navedenog za dampinški uvoz proizvođača izvoznika u uzorku utvrđena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 12,6 % (između 9,5 % i 18,5 %). Marže sniženja cijena smatraju se znatnima.

4.4   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1   Opće napomene

Opće napomene

| (101) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(101)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (102) | Kako je navedeno u odjeljku 1.6.1., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(102)

Kako je navedeno u odjeljku 1.6.1., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (103) | Pri utvrđivanju štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora podnositelja pritužbe na upitnik u pogledu svih proizvođača iz Unije te ih je prema potrebi provjerila usporedbom s odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje ispitala na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, a koji su provjereni na daljinu. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(103)

Pri utvrđivanju štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora podnositelja pritužbe na upitnik u pogledu svih proizvođača iz Unije te ih je prema potrebi provjerila usporedbom s odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija je mikroekonomske pokazatelje ispitala na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, a koji su provjereni na daljinu. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (104) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(104)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (105) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(105)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (106) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (m3) | 982 658 | 1 009 772 | 879 540 | 848 900 |
| Indeks | 100 | 103 | 90 | 86 |
| Proizvodni kapacitet (m3) | 1 244 310 | 1 296 650 | 1 328 000 | 1 203 000 |
| Indeks | 100 | 104 | 107 | 97 |
| Iskorištenost kapaciteta | 79 % | 78 % | 66 % | 71 % |
| Indeks | 100 | 99 | 84 | 89 |
| Izvor: podnositelj pritužbe i proizvođači iz Unije u uzorku |

(106)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje (m3)

3

982 658

1 009 772

879 540

848 900

Indeks

Indeks

100

100

103

103

90

90

86

86

Proizvodni kapacitet (m3)

3

1 244 310

1 296 650

1 328 000

1 203 000

Indeks

Indeks

100

100

104

104

107

107

97

97

Iskorištenost kapaciteta

79 %

78 %

66 %

71 %

Indeks

Indeks

100

100

99

99

84

84

89

89

Izvor: podnositelj pritužbe i proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (107) | Tijekom razmatranog razdoblja obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se za 14 % ili za približno 140 000 kubičnih metara. U razdoblju od 2017. do 2018. došlo je do neznatnog povećanja, nakon čega je u sljedećim razdobljima uslijedilo znatno smanjenje. |
| --- | --- |

(107)

Tijekom razmatranog razdoblja obujam proizvodnje industrije Unije smanjio se za 14 % ili za približno 140 000 kubičnih metara. U razdoblju od 2017. do 2018. došlo je do neznatnog povećanja, nakon čega je u sljedećim razdobljima uslijedilo znatno smanjenje.

| (108) | Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za ukupno 3 % u razmatranom razdoblju. Proizvodni kapacitet industrije Unije neznatno se povećao 2018. i 2019., što se objašnjava vremenskim odmakom između odluke o povećanju kapaciteta i stvarnog povećanja. Međutim, tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 10 % u usporedbi s 2019. |
| --- | --- |

(108)

Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za ukupno 3 % u razmatranom razdoblju. Proizvodni kapacitet industrije Unije neznatno se povećao 2018. i 2019., što se objašnjava vremenskim odmakom između odluke o povećanju kapaciteta i stvarnog povećanja. Međutim, tijekom razdoblja ispitnog postupka proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 10 % u usporedbi s 2019.

| (109) | Tijekom razmatranog razdoblja iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjila se za 11 % jer proizvođači iz Unije nisu mogli povećati proizvodnju u skladu s rastom tržišta. U razdoblju od 2017. do 2019. iskorištenost kapaciteta smanjila se za 16 %, nakon čega je uslijedilo povećanje za 5 % u razdoblju ispitnog postupka zbog prodaje i zatvaranja proizvodnih lokacija. |
| --- | --- |

(109)

Tijekom razmatranog razdoblja iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjila se za 11 % jer proizvođači iz Unije nisu mogli povećati proizvodnju u skladu s rastom tržišta. U razdoblju od 2017. do 2019. iskorištenost kapaciteta smanjila se za 16 %, nakon čega je uslijedilo povećanje za 5 % u razdoblju ispitnog postupka zbog prodaje i zatvaranja proizvodnih lokacija.

4.4.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (110) | Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupni obujam prodaje na tržištu Unije (m3) | 821 341 | 818 621 | 757 103 | 680 243 |
| Indeks | 100 | 100 | 92 | 83 |
| Tržišni udio | 44 % | 41 % | 36 % | 32 % |
| Indeks | 100 | 93 | 83 | 73 |
| Izvor: podnositelj pritužbe, proizvođači iz Unije u uzorku i Eurostat |

(110)

Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupni obujam prodaje na tržištu Unije (m3)

3

821 341

818 621

757 103

680 243

Indeks

Indeks

100

100

100

100

92

92

83

83

Tržišni udio

44 %

41 %

36 %

32 %

Indeks

Indeks

100

100

93

93

83

83

73

73

Izvor: podnositelj pritužbe, proizvođači iz Unije u uzorku i Eurostat

Izvor:

| (111) | Tijekom cijelog razmatranog razdoblja ukupni obujam prodaje industrije Unije znatno se smanjio, za 17 %. Obujam prodaje industrije Unije ostao je na istoj razini u razdoblju od 2017. do 2018., ali je 2019. zabilježeno smanjenje od 8 % i daljnje smanjenje od 9 % od 2019. do razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(111)

Tijekom cijelog razmatranog razdoblja ukupni obujam prodaje industrije Unije znatno se smanjio, za 17 %. Obujam prodaje industrije Unije ostao je na istoj razini u razdoblju od 2017. do 2018., ali je 2019. zabilježeno smanjenje od 8 % i daljnje smanjenje od 9 % od 2019. do razdoblja ispitnog postupka.

| (112) | Zajedno sa smanjenjem prodaje tržišni udio industrije Unije smanjio se za 27 % uslijed stalnog trenda opadanja, tijekom kojeg se prisutnost industrije Unije na tržištu smanjila s 44 % tržišnog udjela 2017. na 32 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(112)

Zajedno sa smanjenjem prodaje tržišni udio industrije Unije smanjio se za 27 % uslijed stalnog trenda opadanja, tijekom kojeg se prisutnost industrije Unije na tržištu smanjila s 44 % tržišnog udjela 2017. na 32 % u razdoblju ispitnog postupka.

4.4.2.3   Rast

Rast

| (113) | U kontekstu širenja tržišta i povećane potrošnje u Uniji, prethodno navedeni podaci pokazuju da je industrija Unije zabilježila znatno smanjenje u smislu proizvodnje, obujma prodaje i tržišnog udjela. |
| --- | --- |

(113)

U kontekstu širenja tržišta i povećane potrošnje u Uniji, prethodno navedeni podaci pokazuju da je industrija Unije zabilježila znatno smanjenje u smislu proizvodnje, obujma prodaje i tržišnog udjela.

4.4.2.4   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (114) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 6 039 | 5 960 | 5 325 | 5 308 |
| Indeks | 100 | 99 | 88 | 88 |
| Produktivnost (m3/zaposlenik) | 163 | 169 | 165 | 160 |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 98 |
| Izvor: podnositelj pritužbe i proizvođači iz Unije u uzorku |

(114)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

6 039

5 960

5 325

5 308

Indeks

Indeks

100

100

99

99

88

88

88

88

Produktivnost (m3/zaposlenik)

3

163

169

165

160

Indeks

Indeks

100

100

104

104

102

102

98

98

Izvor: podnositelj pritužbe i proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (115) | Razina zaposlenosti u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za 12 %. Zaposlenost je ostala relativno stabilna u razdoblju od 2017. do 2018. iako se i tijekom tog relativno stabilnog razdoblja broj zaposlenika smanjio za 79. Zaposlenost se dodatno znatno smanjila 2019. i nije porasla u razdoblju ispitnog postupka, već se nastavila smanjivati u manjoj mjeri. |
| --- | --- |

(115)

Razina zaposlenosti u industriji Unije tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za 12 %. Zaposlenost je ostala relativno stabilna u razdoblju od 2017. do 2018. iako se i tijekom tog relativno stabilnog razdoblja broj zaposlenika smanjio za 79. Zaposlenost se dodatno znatno smanjila 2019. i nije porasla u razdoblju ispitnog postupka, već se nastavila smanjivati u manjoj mjeri.

| (116) | S obzirom na smanjenje proizvodnje i zaposlenosti, produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena u tonama godišnje proizvodnje po zaposleniku, smanjila se za 2 % u razmatranom razdoblju. U razdoblju od 2017. do 2018. povećala se za 4 %, nakon čega se smanjivala u narednim razdobljima. |
| --- | --- |

(116)

S obzirom na smanjenje proizvodnje i zaposlenosti, produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena u tonama godišnje proizvodnje po zaposleniku, smanjila se za 2 % u razmatranom razdoblju. U razdoblju od 2017. do 2018. povećala se za 4 %, nakon čega se smanjivala u narednim razdobljima.

4.4.2.5   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (117) | Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetne zemlje. |
| --- | --- |

(117)

Sve su dampinške marže bile znatno iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza iz predmetne zemlje.

de minimis

| (118) | Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s predmetnim proizvodom. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(118)

Ovo je prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s predmetnim proizvodom. Stoga nisu bili raspoloživi podaci za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga.

4.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (119) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene u Uniji | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/m3) | 717 | 746 | 732 | 694 |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 97 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m3) | 629 | 670 | 713 | 692 |
| Indeks | 100 | 107 | 113 | 110 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(119)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Prodajne cijene u Uniji

Prodajne cijene u Uniji

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji na ukupnom tržištu (EUR/m3)

3

717

746

732

694

Indeks

Indeks

100

100

104

104

102

102

97

97

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m3)

3

629

670

713

692

Indeks

Indeks

100

100

107

107

113

113

110

110

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (120) | Prodajne cijene na tržištu Unije prema nepovezanim stranama smanjile su se sa 717 EUR/m3 na 694 EUR/m3 tijekom razmatranog razdoblja, što je smanjenje od 3 %. Razina cijena 2018. blago se, ali privremeno, povećala za 4 %, što se smanjilo u sljedećim razdobljima. |
| --- | --- |

(120)

Prodajne cijene na tržištu Unije prema nepovezanim stranama smanjile su se sa 717 EUR/m3 na 694 EUR/m3 tijekom razmatranog razdoblja, što je smanjenje od 3 %. Razina cijena 2018. blago se, ali privremeno, povećala za 4 %, što se smanjilo u sljedećim razdobljima.

3

3

| (121) | Tijekom istog razdoblja jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku povećao se za 10 %. Na trošak proizvodnje utjecala su kretanja cijena glavnih sirovina (brezovih furnirskih trupaca) i poteškoće u pogledu potpunog iskorištavanja ekonomije razmjera zbog smanjenja prodaje i proizvodnje. |
| --- | --- |

(121)

Tijekom istog razdoblja jedinični trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku povećao se za 10 %. Na trošak proizvodnje utjecala su kretanja cijena glavnih sirovina (brezovih furnirskih trupaca) i poteškoće u pogledu potpunog iskorištavanja ekonomije razmjera zbog smanjenja prodaje i proizvodnje.

4.4.3.2   Troškovi rada

Troškovi rada

| (122) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 23 474 | 23 542 | 23 733 | 23 690 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 101 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(122)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

23 474

23 542

23 733

23 690

Indeks

Indeks

100

100

100

100

101

101

101

101

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (123) | Prosječan trošak rada po zaposleniku u razmatranom se razdoblju povećao za 1 %. |
| --- | --- |

(123)

Prosječan trošak rada po zaposleniku u razmatranom se razdoblju povećao za 1 %.

4.4.3.3   Zalihe

Zalihe

| (124) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (m3) | 30 894 | 43 550 | 35 706 | 37 685 |
| Indeks | 100 | 141 | 116 | 122 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 3,1 % | 4,3 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeks | 100 | 137 | 129 | 141 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(124)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zalihe

Zalihe

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe (m3)

3

30 894

43 550

35 706

37 685

Indeks

Indeks

100

100

141

141

116

116

122

122

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

3,1 %

4,3 %

4,1 %

4,4 %

Indeks

Indeks

100

100

137

137

129

129

141

141

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (125) | Zalihe proizvođača iz Unije u uzorku u istom su se razdoblju povećale za 22 %. U razdoblju od 2017. do 2018. došlo je do velikog povećanja od 41 %, a 2018. zalihe su dosegnule najvišu razinu. Industrija Unije uspjela je nakon toga smanjiti zalihe za 25 % u 2019. prilagođavanjem svoje proizvodnje, no u razdoblju od 2019. do razdoblja ispitnog postupka zalihe su se ponovo povećale za 6 % zbog daljnjeg smanjenja prodaje industrije Unije. Završne zalihe kao postotak proizvodnje povećale su se s 3,1 % u 2017. na 4,4 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(125)

Zalihe proizvođača iz Unije u uzorku u istom su se razdoblju povećale za 22 %. U razdoblju od 2017. do 2018. došlo je do velikog povećanja od 41 %, a 2018. zalihe su dosegnule najvišu razinu. Industrija Unije uspjela je nakon toga smanjiti zalihe za 25 % u 2019. prilagođavanjem svoje proizvodnje, no u razdoblju od 2019. do razdoblja ispitnog postupka zalihe su se ponovo povećale za 6 % zbog daljnjeg smanjenja prodaje industrije Unije. Završne zalihe kao postotak proizvodnje povećale su se s 3,1 % u 2017. na 4,4 % u razdoblju ispitnog postupka.

4.4.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (126) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 9,7 % | 7,4 % | 0,2 % | –2,8 % |
| Indeks | 100 | 76 | 2 | –28 |
| Novčani tok (EUR) | 191 991 172 | 187 065 363 | 175 135 121 | 165 108 224 |
| Indeks | 100 | 97 | 91 | 86 |
| Ulaganja (EUR) | 14 326 493 | 12 473 095 | 11 169 293 | 14 237 597 |
| Indeks | 100 | 87 | 78 | 99 |
| Povrat ulaganja | 20 % | 11 % | 0 % | –2 % |
| Indeks | 100 | 55 | 2 | –10 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(126)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

9,7 %

7,4 %

0,2 %

–2,8 %

Indeks

Indeks

100

100

76

76

2

2

–28

–28

Novčani tok (EUR)

191 991 172

187 065 363

175 135 121

165 108 224

Indeks

Indeks

100

100

97

97

91

91

86

86

Ulaganja (EUR)

14 326 493

12 473 095

11 169 293

14 237 597

Indeks

Indeks

100

100

87

87

78

78

99

99

Povrat ulaganja

20 %

11 %

0 %

–2 %

Indeks

Indeks

100

100

55

55

2

2

–10

–10

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (127) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost proizvođača u uzorku tijekom cijelog razmatranog razdoblja naglo je padala i smanjila se s gotovo 10 % 2017. na blizu –3 % u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost proizvođača u uzorku tijekom cijelog razmatranog razdoblja naglo je padala i smanjila se s gotovo 10 % 2017. na blizu –3 % u razdoblju ispitnog postupka.

| (128) | Kako je objašnjeno u odjeljku 4.4.3.1., troškovi proizvođača iz Unije povećali su se znatno više nego njihove cijene. Industrija Unije nije mogla povećati cijene onoliko koliko su se povećali troškovi zbog pritiska koji je dampinški uvoz iz Rusije vršio na cijene industrije Unije, i količinom i niskim cijenama. Naime, tijekom cijelog razmatranog razdoblja obujam ruskog uvoza bio je velik i postojano rastao, i to po cijenama koje su stalno bile niske i očito se smanjivale tijekom razmatranog razdoblja. Prosječna cijena ruskog uvoza bila je znatno niža od cijena industrije Unije, čime je ograničena mogućnost povećanja cijena, koje bi se očekivalo u kontekstu povećanja troškova sirovina i rasta potražnje. Zbog toga je profitabilnost pala i sve se više smanjivala, u tolikoj mjeri da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka poslovala s gubitkom. |
| --- | --- |

(128)

Kako je objašnjeno u odjeljku 4.4.3.1., troškovi proizvođača iz Unije povećali su se znatno više nego njihove cijene. Industrija Unije nije mogla povećati cijene onoliko koliko su se povećali troškovi zbog pritiska koji je dampinški uvoz iz Rusije vršio na cijene industrije Unije, i količinom i niskim cijenama. Naime, tijekom cijelog razmatranog razdoblja obujam ruskog uvoza bio je velik i postojano rastao, i to po cijenama koje su stalno bile niske i očito se smanjivale tijekom razmatranog razdoblja. Prosječna cijena ruskog uvoza bila je znatno niža od cijena industrije Unije, čime je ograničena mogućnost povećanja cijena, koje bi se očekivalo u kontekstu povećanja troškova sirovina i rasta potražnje. Zbog toga je profitabilnost pala i sve se više smanjivala, u tolikoj mjeri da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka poslovala s gubitkom.

| (129) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka bilo je negativno tijekom razdoblja ispitnog postupka, u kojem se neto novčani tok svake godine smanjivao, što je dovelo do ukupnog pada od 14 % u razdoblju od 2017. do razdoblja ispitnog postupka. Pad dobiti negativno je utjecao na sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(129)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanje neto novčanog toka bilo je negativno tijekom razdoblja ispitnog postupka, u kojem se neto novčani tok svake godine smanjivao, što je dovelo do ukupnog pada od 14 % u razdoblju od 2017. do razdoblja ispitnog postupka. Pad dobiti negativno je utjecao na sposobnost prikupljanja kapitala.

| (130) | Razina godišnjih ulaganja smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 1 %, ali se u razdoblju od 2018. do 2019. naglo smanjila za 22 %, a u razdoblju ispitnog postupka jedva se ponovo približila razini iz 2017. Dok se prvotna smanjenja objašnjavaju kretanjima na tržištu i njihovim posljedicama za prodaju i profitabilnost, nedavno povećanje u razdoblju ispitnog postupka bilo je usmjereno na zadržavanje postojećih kapaciteta i odgovarajuće zamjene potrebnih proizvodnih sredstava. |
| --- | --- |

(130)

Razina godišnjih ulaganja smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 1 %, ali se u razdoblju od 2018. do 2019. naglo smanjila za 22 %, a u razdoblju ispitnog postupka jedva se ponovo približila razini iz 2017. Dok se prvotna smanjenja objašnjavaju kretanjima na tržištu i njihovim posljedicama za prodaju i profitabilnost, nedavno povećanje u razdoblju ispitnog postupka bilo je usmjereno na zadržavanje postojećih kapaciteta i odgovarajuće zamjene potrebnih proizvodnih sredstava.

| (131) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja kretao se negativno tijekom razmatranog razdoblja te je s 20 % u 2017. pao na –2 % u razdoblju ispitnog postupka. Negativno kretanje pokazuje da je, unatoč nastavku ulaganja radi očuvanja konkurentnosti, povrat na ta ulaganja znatno pao tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(131)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja kretao se negativno tijekom razmatranog razdoblja te je s 20 % u 2017. pao na –2 % u razdoblju ispitnog postupka. Negativno kretanje pokazuje da je, unatoč nastavku ulaganja radi očuvanja konkurentnosti, povrat na ta ulaganja znatno pao tijekom razmatranog razdoblja.

4.4.4   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (132) | U kontekstu znatnog povećanja potrošnje u Uniji (+ 14 %) uvoz iz Rusije tijekom razmatranog razdoblja rastao je još više (+ 37 %) i to po cijenama koje su bile znatno niže od cijena industrije Unije. To je ruskim proizvođačima izvoznicima omogućilo da dosegnu tržišni udio od 56 % u razdoblju ispitnog postupka (porast u odnosu na udio od 46 % iz 2017.). |
| --- | --- |

(132)

U kontekstu znatnog povećanja potrošnje u Uniji (+ 14 %) uvoz iz Rusije tijekom razmatranog razdoblja rastao je još više (+ 37 %) i to po cijenama koje su bile znatno niže od cijena industrije Unije. To je ruskim proizvođačima izvoznicima omogućilo da dosegnu tržišni udio od 56 % u razdoblju ispitnog postupka (porast u odnosu na udio od 46 % iz 2017.).

| (133) | U tim okolnostima industrija Unije ne samo da je bila spriječena u ostvarivanju koristi od rastućeg tržišta, već se pogoršalo i njezino gospodarsko stanje, što pokazuje činjenica da svi glavni makroekonomski pokazatelji upućuju na negativan trend: proizvodnja (–14 %), prodaja u EU-u (–17 %) i znatno smanjenje tržišnog udjela industrije Unije (s 44 % na 32 %) u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(133)

U tim okolnostima industrija Unije ne samo da je bila spriječena u ostvarivanju koristi od rastućeg tržišta, već se pogoršalo i njezino gospodarsko stanje, što pokazuje činjenica da svi glavni makroekonomski pokazatelji upućuju na negativan trend: proizvodnja (–14 %), prodaja u EU-u (–17 %) i znatno smanjenje tržišnog udjela industrije Unije (s 44 % na 32 %) u razmatranom razdoblju.

| (134) | Kako bi odgovorila na pritisak niskih ruskih cijena, industrija Unije pokušala je smanjiti troškove te je provela prilagodbe u pogledu zaposlenosti (–12 %). Međutim, kao posljedica pritiska dampinškog ruskog uvoza u smislu povećanog obujma i niskih cijena, prodaja u Uniji padala je, a zalihe su se brzo povećavale (+ 22 %) u razmatranom razdoblju te su 2018. dosegnule najvišu razinu (+ 41 %). |
| --- | --- |

(134)

Kako bi odgovorila na pritisak niskih ruskih cijena, industrija Unije pokušala je smanjiti troškove te je provela prilagodbe u pogledu zaposlenosti (–12 %). Međutim, kao posljedica pritiska dampinškog ruskog uvoza u smislu povećanog obujma i niskih cijena, prodaja u Uniji padala je, a zalihe su se brzo povećavale (+ 22 %) u razmatranom razdoblju te su 2018. dosegnule najvišu razinu (+ 41 %).

| (135) | Troškovi proizvodnje industrije Unije znatno su porasli tijekom razmatranog razdoblja (+ 10 %), uglavnom zbog velikog povećanja cijena sirovina. |
| --- | --- |

(135)

Troškovi proizvodnje industrije Unije znatno su porasli tijekom razmatranog razdoblja (+ 10 %), uglavnom zbog velikog povećanja cijena sirovina.

| (136) | Troškovi industrije Unije rasli su brže od prodajnih cijena, pa je kao posljedica toga u razmatranom razdoblju naglo pala profitabilnost, sa zdravog stanja (+ 10 %) u 2017. na neodrživ scenarij poslovanja s gubitkom (–3 %) u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(136)

Troškovi industrije Unije rasli su brže od prodajnih cijena, pa je kao posljedica toga u razmatranom razdoblju naglo pala profitabilnost, sa zdravog stanja (+ 10 %) u 2017. na neodrživ scenarij poslovanja s gubitkom (–3 %) u razdoblju ispitnog postupka.

| (137) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(137)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

5.   UZROČNOST

5.1   Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetne zemlje industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se dampinškom uvozu ne pripisuje druga moguća šteta prouzročena čimbenicima koji nisu dampinški uvoz iz predmetne zemlje. Ti su čimbenici sljedeći: uvoz iz trećih zemalja, izvozni rezultati industrije Unije, potrošnja, nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju s obzirom na pristup glavnoj sirovini, samoprouzročena šteta, štrajkovi u Finskoj, posljedice pandemije bolesti COVID-19, usporedivost proizvoda.

5.2   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (138) | Pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije odvijalo se istodobno sa znatnim i sve većim prodorom na tržište uvoza iz Rusije, čije su cijene stalno bile niže od cijena industrije Unije i u svakom slučaju spriječile rast cijena. U tom pogledu, kretanje obujma i cijena uvoza kako je navedeno u tablicama 2. i 3. spriječilo je rast razina cijena industrije Unije, čime je uspostavljena uzročno-posljedična veza između tih dviju pojava. |
| --- | --- |

(138)

Pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije odvijalo se istodobno sa znatnim i sve većim prodorom na tržište uvoza iz Rusije, čije su cijene stalno bile niže od cijena industrije Unije i u svakom slučaju spriječile rast cijena. U tom pogledu, kretanje obujma i cijena uvoza kako je navedeno u tablicama 2. i 3. spriječilo je rast razina cijena industrije Unije, čime je uspostavljena uzročno-posljedična veza između tih dviju pojava.

| (139) | Uvoz iz Rusije povećao se za 37 % tijekom razmatranog razdoblja, s približno 870 050 m3 2017., što je odgovaralo tržišnom udjelu od 46 %, na 1 192 712 m3 u razdoblju ispitnog postupka, što je odgovaralo tržišnom udjelu od 56 %. Povećani uvoz ostvaren je po cijenama nižima od cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja i u svakom slučaju po cijenama koje su dovele do sprečavanja rasta cijena, s obzirom na činjenicu da industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene u skladu s povećanjem troška proizvodnje. |
| --- | --- |

(139)

Uvoz iz Rusije povećao se za 37 % tijekom razmatranog razdoblja, s približno 870 050 m3 2017., što je odgovaralo tržišnom udjelu od 46 %, na 1 192 712 m3 u razdoblju ispitnog postupka, što je odgovaralo tržišnom udjelu od 56 %. Povećani uvoz ostvaren je po cijenama nižima od cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja i u svakom slučaju po cijenama koje su dovele do sprečavanja rasta cijena, s obzirom na činjenicu da industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene u skladu s povećanjem troška proizvodnje.

3

3

| (140) | To je imalo snažan negativan učinak na industriju Unije u razdoblju ispitnog postupka. U situaciji porasta troškova i cjenovnog pritiska ruskog dampinškog uvoza industrija Unije bila je onemogućena u određivanju održivih cijena, zbog čega je došlo do vrlo naglog pada profitabilnosti, koja je s razine od 10 % prešla u poslovanje s gubicima (–3 %), i posljedičnog pogoršanja financijskih pokazatelja industrije Unije. |
| --- | --- |

(140)

To je imalo snažan negativan učinak na industriju Unije u razdoblju ispitnog postupka. U situaciji porasta troškova i cjenovnog pritiska ruskog dampinškog uvoza industrija Unije bila je onemogućena u određivanju održivih cijena, zbog čega je došlo do vrlo naglog pada profitabilnosti, koja je s razine od 10 % prešla u poslovanje s gubicima (–3 %), i posljedičnog pogoršanja financijskih pokazatelja industrije Unije.

| (141) | Stoga je privremeno zaključeno da je dampinški uvoz iz Rusije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu cijene i obujma. |
| --- | --- |

(141)

Stoga je privremeno zaključeno da je dampinški uvoz iz Rusije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu cijene i obujma.

5.3   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.3.1   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (142) | Kako bi utvrdila obujam uvoza iz trećih zemalja, Komisija je, kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 4.3.1., primijenila isti omjer (TARIC/KN) koji je zabilježen nakon pokretanja postupka između obujma uvoza za cijelu oznaku KN i uvoza predmetnog proizvoda na temelju podataka za oznaku TARIC. Jedine treće zemlje sa znatnim obujmom uvoza u Uniju bile su Bjelarus i Ukrajina. U slučaju Bjelarusa taj je omjer utvrđen na razini od 43 %. |
| --- | --- |

(142)

Kako bi utvrdila obujam uvoza iz trećih zemalja, Komisija je, kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 4.3.1., primijenila isti omjer (TARIC/KN) koji je zabilježen nakon pokretanja postupka između obujma uvoza za cijelu oznaku KN i uvoza predmetnog proizvoda na temelju podataka za oznaku TARIC. Jedine treće zemlje sa znatnim obujmom uvoza u Uniju bile su Bjelarus i Ukrajina. U slučaju Bjelarusa taj je omjer utvrđen na razini od 43 %.

| (143) | U slučaju Ukrajine Komisija je utvrdila da su neki od dostavljenih statističkih podataka iskrivljeni kad je riječ o dopunskoj mjernoj jedinici (u ovom slučaju to je kubični metar). Stoga je Komisija za potrebe usporedbe odlučila prijavljenu masu (u tonama), koja je pouzdaniji i stabilniji skup podataka, pretvoriti u kubične metre. |
| --- | --- |

(143)

U slučaju Ukrajine Komisija je utvrdila da su neki od dostavljenih statističkih podataka iskrivljeni kad je riječ o dopunskoj mjernoj jedinici (u ovom slučaju to je kubični metar). Stoga je Komisija za potrebe usporedbe odlučila prijavljenu masu (u tonama), koja je pouzdaniji i stabilniji skup podataka, pretvoriti u kubične metre.

| (144) | Za pretvaranje tona u kubične metre Komisija je koristila ključ za konverziju, to jest „mod” Rusije i Bjelarusa za obujam i masu na razini oznake TARIC nakon pokretanja ispitnog postupka (mod je definiran kao vrijednost koja se najčešće pojavljuje u skupu vrijednosti podataka). Ključ za konverziju, za pretvaranje uvezenih tona iz Ukrajine u kubične metre, utvrđen je na razini od 0,69. |
| --- | --- |

(144)

Za pretvaranje tona u kubične metre Komisija je koristila ključ za konverziju, to jest „mod” Rusije i Bjelarusa za obujam i masu na razini oznake TARIC nakon pokretanja ispitnog postupka (mod je definiran kao vrijednost koja se najčešće pojavljuje u skupu vrijednosti podataka). Ključ za konverziju, za pretvaranje uvezenih tona iz Ukrajine u kubične metre, utvrđen je na razini od 0,69.

| (145) | Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju cijene u EUR po toni na razini oznake KN, kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 4.3.3. |
| --- | --- |

(145)

Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju cijene u EUR po toni na razini oznake KN, kako je prethodno objašnjeno u odjeljku 4.3.3.

| (146) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | Obujam (m3) | 82 029 | 100 935 | 104 962 | 106 785 |
| | Indeks | 100 | 123 | 128 | 130 |
| | Tržišni udio | 4 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 651 | 725 | 641 | 616 |
| | Indeks | 100 | 111 | 98 | 95 |
| Bjelarus | Obujam (m3) | 81 638 | 112 922 | 75 961 | 93 231 |
| | Indeks | 100 | 138 | 93 | 114 |
| | Tržišni udio | 4 % | 6 % | 4 % | 4 % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 403 | 481 | 387 | 363 |
| | Indeks | 100 | 119 | 96 | 90 |
| Ostale treće zemlje (12) | Obujam (m3) | 18 668 | 34 486 | 60 822 | 57 354 |
| | Indeks | 100 | 185 | 326 | 307 |
| | Tržišni udio | 1 % | 2 % | 3 % | 3 % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 566 | 576 | 565 | 561 |
| | Indeks | 100 | 102 | 100 | 99 |
| Ukupno sve treće zemlje osim Rusije | Obujam (m3) | 182 335 | 248 344 | 241 746 | 257 371 |
| | Indeks | 100 | 136 | 133 | 141 |
| | Tržišni udio | 10 % | 12 % | 12 % | 12 % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 537 | 574 | 535 | 520 |
| | Indeks | 100 | 107 | 100 | 97 |
| Izvor: Eurostat |

(146)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukrajina

Obujam (m3)

3

82 029

100 935

104 962

106 785

Indeks

Indeks

100

100

123

123

128

128

130

130

Tržišni udio

4 %

5 %

5 %

5 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

651

725

641

616

Indeks

Indeks

100

100

111

111

98

98

95

95

Bjelarus

Obujam (m3)

3

81 638

112 922

75 961

93 231

Indeks

Indeks

100

100

138

138

93

93

114

114

Tržišni udio

4 %

6 %

4 %

4 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

403

481

387

363

Indeks

Indeks

100

100

119

119

96

96

90

90

Ostale treće zemlje (12)

12

Obujam (m3)

3

18 668

34 486

60 822

57 354

Indeks

Indeks

100

100

185

185

326

326

307

307

Tržišni udio

1 %

2 %

3 %

3 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

566

576

565

561

Indeks

Indeks

100

100

102

102

100

100

99

99

Ukupno sve treće zemlje osim Rusije

Obujam (m3)

3

182 335

248 344

241 746

257 371

Indeks

Indeks

100

100

136

136

133

133

141

141

Tržišni udio

10 %

12 %

12 %

12 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

537

574

535

520

Indeks

Indeks

100

100

107

107

100

100

97

97

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (147) | U usporedbi s Rusijom Bjelarus i Ukrajina imaju ograničenu prisutnost na tržištu Unije. U razmatranom razdoblju njihovi tržišni udjeli ostali su stabilni, s minimalnim promjenama ili bez promjena, na razini od 4 %, odnosno 5 %. Sve ostale treće zemlje neznatno su povećale svoju prisutnost, s tržišnog udjela od 1 % na i dalje vrlo nizak tržišni udio od 3 %. Ukupni tržišni udio uvoza iz svih trećih zemalja osim Rusije povećao se za 2 % u razdoblju od 2017. do 2018. te je nakon toga ostao stabilan na razini od 12 %. |
| --- | --- |

(147)

U usporedbi s Rusijom Bjelarus i Ukrajina imaju ograničenu prisutnost na tržištu Unije. U razmatranom razdoblju njihovi tržišni udjeli ostali su stabilni, s minimalnim promjenama ili bez promjena, na razini od 4 %, odnosno 5 %. Sve ostale treće zemlje neznatno su povećale svoju prisutnost, s tržišnog udjela od 1 % na i dalje vrlo nizak tržišni udio od 3 %. Ukupni tržišni udio uvoza iz svih trećih zemalja osim Rusije povećao se za 2 % u razdoblju od 2017. do 2018. te je nakon toga ostao stabilan na razini od 12 %.

| (148) | U smislu cijena tijekom razmatranog razdoblja Ukrajina je proizvode prodavala po cijenama neznatno višima od Rusije, a Bjelarus po nižim cijenama. Niže cijene proizvoda iz Bjelarusa objašnjavaju se njegovom ograničenom tehnologijom, koja omogućuje samo proizvodnju vrlo specifičnih proizvoda niže kvalitete za tržište. Za razliku od Bjelarusa uvoz iz Rusije odnosi se na brezove šperploče više kvalitete, zbog čega taj uvoz ima više prosječne cijene. |
| --- | --- |

(148)

U smislu cijena tijekom razmatranog razdoblja Ukrajina je proizvode prodavala po cijenama neznatno višima od Rusije, a Bjelarus po nižim cijenama. Niže cijene proizvoda iz Bjelarusa objašnjavaju se njegovom ograničenom tehnologijom, koja omogućuje samo proizvodnju vrlo specifičnih proizvoda niže kvalitete za tržište. Za razliku od Bjelarusa uvoz iz Rusije odnosi se na brezove šperploče više kvalitete, zbog čega taj uvoz ima više prosječne cijene.

| (149) | Na toj je osnovi Komisija privremeno zaključila da utjecaj uvoza iz drugih zemalja ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog ruskog uvoza i materijalne štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije. |
| --- | --- |

(149)

Na toj je osnovi Komisija privremeno zaključila da utjecaj uvoza iz drugih zemalja ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog ruskog uvoza i materijalne štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije.

5.3.2   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (150) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku | 2017. | 2018. | 2019. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (m3) | 98 324 | 96 327 | 93 892 | 101 866 |
| Indeks | 100 | 98 | 95 | 104 |
| Prosječna cijena (EUR/m3) | 689 | 755 | 752 | 705 |
| Indeks | 100 | 110 | 109 | 102 |
| Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku |

(150)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

2017.

2018.

2019.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam izvoza (m3)

3

98 324

96 327

93 892

101 866

Indeks

Indeks

100

100

98

98

95

95

104

104

Prosječna cijena (EUR/m3)

3

689

755

752

705

Indeks

Indeks

100

100

110

110

109

109

102

102

Izvor: proizvođači iz Unije u uzorku

Izvor:

| (151) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 4 %. U razdoblju od 2017. do 2019. izvoz se smanjio za 5 %, nakon čega je došlo do porasta od 9 % u razdoblju ispitnog postupka. Prosječne cijene izvoza povećale su se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju od 2017. do 2018. prosječne cijene povećale su se za 10 %, a u sljedećim su se razdobljima smanjivale. |
| --- | --- |

(151)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 4 %. U razdoblju od 2017. do 2019. izvoz se smanjio za 5 %, nakon čega je došlo do porasta od 9 % u razdoblju ispitnog postupka. Prosječne cijene izvoza povećale su se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju od 2017. do 2018. prosječne cijene povećale su se za 10 %, a u sljedećim su se razdobljima smanjivale.

| (152) | S obzirom na pozitivno kretanje obujma izvoza i prosječnih cijena tijekom razmatranog razdoblja Komisija je privremeno zaključila da učinak izvoznih rezultata nije mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(152)

S obzirom na pozitivno kretanje obujma izvoza i prosječnih cijena tijekom razmatranog razdoblja Komisija je privremeno zaključila da učinak izvoznih rezultata nije mogao pridonijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije.

5.3.3   Nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju s obzirom na pristup glavnoj sirovini

Nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju s obzirom na pristup glavnoj sirovini

| (153) | Neke strane tvrdile su da industrija Unije u usporedbi s Rusijom trpi štetu zbog ograničene dostupnosti glavne sirovine – brezovih trupaca. Ta ograničena dostupnost sirovina bila bi uzrok nižeg obujma proizvodnje i povećanja troškova, a time i uzrok štete. |
| --- | --- |

(153)

Neke strane tvrdile su da industrija Unije u usporedbi s Rusijom trpi štetu zbog ograničene dostupnosti glavne sirovine – brezovih trupaca. Ta ograničena dostupnost sirovina bila bi uzrok nižeg obujma proizvodnje i povećanja troškova, a time i uzrok štete.

| (154) | Pristup glavnoj sirovini (brezovi trupci) ne objašnjava štetu jer proizvođači iz Unije imaju dostatne mogućnosti opskrbe brezovim trupcima. Povećanje zaliha dokaz je tomu da problem ne leži u proizvodnji, već u komercijalizaciji proizvodnje. Stoga se smanjenje proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja ne može objasniti dostupnošću drvne sirovine. |
| --- | --- |

(154)

Pristup glavnoj sirovini (brezovi trupci) ne objašnjava štetu jer proizvođači iz Unije imaju dostatne mogućnosti opskrbe brezovim trupcima. Povećanje zaliha dokaz je tomu da problem ne leži u proizvodnji, već u komercijalizaciji proizvodnje. Stoga se smanjenje proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja ne može objasniti dostupnošću drvne sirovine.

| (155) | Kad je riječ o navodnom nepovoljnom položaju s obzirom na troškove, u ispitnom postupku utvrđeno je da je cijena brezovih trupaca važan čimbenik koji utječe na povećanje troška proizvodnje za industriju Unije. Međutim, trošak sirovina i njegov učinak na ukupno povećanje troška proizvodnje za industriju Unije ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu. Konkretno, to se može primijetiti u činjenici da se u razdoblju od 2019. do razdoblja ispitnog postupka trošak proizvodnje industrije Unije smanjio, ali to nije dovelo do povećanja profitabilnosti. |
| --- | --- |

(155)

Kad je riječ o navodnom nepovoljnom položaju s obzirom na troškove, u ispitnom postupku utvrđeno je da je cijena brezovih trupaca važan čimbenik koji utječe na povećanje troška proizvodnje za industriju Unije. Međutim, trošak sirovina i njegov učinak na ukupno povećanje troška proizvodnje za industriju Unije ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu. Konkretno, to se može primijetiti u činjenici da se u razdoblju od 2019. do razdoblja ispitnog postupka trošak proizvodnje industrije Unije smanjio, ali to nije dovelo do povećanja profitabilnosti.

5.3.4   Samoprouzročena šteta

Samoprouzročena šteta

| (156) | Neke strane tvrdile su da je industrija Unije neopravdano ulagala u proširenje kapaciteta u vremenu kad se prodaja usporavala, te da je to bio izvor štete. |
| --- | --- |

(156)

Neke strane tvrdile su da je industrija Unije neopravdano ulagala u proširenje kapaciteta u vremenu kad se prodaja usporavala, te da je to bio izvor štete.

| (157) | Međutim, proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za ukupno 3 % u razmatranom razdoblju. Proizvodni kapacitet industrije Unije neznatno se povećao 2018. i 2019., ali se tijekom cijelog razmatranog razdoblja smanjio. Stoga je neutemeljena tvrdnja da su ulaganja u proširenje kapaciteta bila uzrok štete. |
| --- | --- |

(157)

Međutim, proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za ukupno 3 % u razmatranom razdoblju. Proizvodni kapacitet industrije Unije neznatno se povećao 2018. i 2019., ali se tijekom cijelog razmatranog razdoblja smanjio. Stoga je neutemeljena tvrdnja da su ulaganja u proširenje kapaciteta bila uzrok štete.

5.3.5   Štrajkovi u Finskoj

Štrajkovi u Finskoj

| (158) | Neke strane tvrdile su da je uzrok smanjenja proizvodnje niz štrajkova u finskim tvornicama u prosincu 2019. i početkom 2020. |
| --- | --- |

(158)

Neke strane tvrdile su da je uzrok smanjenja proizvodnje niz štrajkova u finskim tvornicama u prosincu 2019. i početkom 2020.

| (159) | Komisija je privremeno zaključila da štrajkovi u tvornicama u Finskoj ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu jer je njihov učinak bio ograničen zemljopisno (na Finsku) i vremenski (štrajkovi su se odvijali u razdoblju od prosinca 2019. do siječnja 2020.). |
| --- | --- |

(159)

Komisija je privremeno zaključila da štrajkovi u tvornicama u Finskoj ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu jer je njihov učinak bio ograničen zemljopisno (na Finsku) i vremenski (štrajkovi su se odvijali u razdoblju od prosinca 2019. do siječnja 2020.).

5.3.6   Učinci pandemije bolesti COVID-19

Učinci pandemije bolesti COVID-19

| (160) | Neke strane tvrdile su da bi Komisija trebala posebno pozorno razmotriti podatke koji se odnose na kraj 2019. i prvu polovinu 2020. kako bi mogla razlikovati učinke pandemije bolesti COVID-19 na gospodarstvo od učinaka navodnog dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(160)

Neke strane tvrdile su da bi Komisija trebala posebno pozorno razmotriti podatke koji se odnose na kraj 2019. i prvu polovinu 2020. kako bi mogla razlikovati učinke pandemije bolesti COVID-19 na gospodarstvo od učinaka navodnog dampinškog uvoza.

| (161) | U ispitnom postupku utvrđeno je da je potražnja za brezovim šperpločama ostala relativno stabilna u drugom tromjesečju 2020. Osim toga, nije bilo velikih poremećaja u lancu opskrbe te se izvozna prodaja nastavila i u tom razdoblju. Komisija je stoga zaključila da učinci pandemije bolesti COVID-19 ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu. |
| --- | --- |

(161)

U ispitnom postupku utvrđeno je da je potražnja za brezovim šperpločama ostala relativno stabilna u drugom tromjesečju 2020. Osim toga, nije bilo velikih poremećaja u lancu opskrbe te se izvozna prodaja nastavila i u tom razdoblju. Komisija je stoga zaključila da učinci pandemije bolesti COVID-19 ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu.

5.3.7   Usporedivost proizvoda

Usporedivost proizvoda

| (162) | Neke strane tvrdile su da brezove šperploče koje proizvodi ruska industrija nisu konkurencija šperpločama koje proizvodi industrija Unije jer su proizvodi tih industrija različite kvalitete i namijenjeni su različitim segmentima, stoga ruski uvoz nije uzrok štete. |
| --- | --- |

(162)

Neke strane tvrdile su da brezove šperploče koje proizvodi ruska industrija nisu konkurencija šperpločama koje proizvodi industrija Unije jer su proizvodi tih industrija različite kvalitete i namijenjeni su različitim segmentima, stoga ruski uvoz nije uzrok štete.

| (163) | Međutim, usporedba različitih vrsta proizvoda koje prodaje industrija Unije i vrsta proizvoda koje prodaju ruski proizvođači izvoznici pokazuje da su te vrste proizvoda vrlo slične, a često čak i identične te u znatnoj mjeri zamjenjive. Osim toga, u ispitnom postupku utvrđeno je da i industrija Unije i ruski proizvođači opskrbljuju glavne sektore u kojima se koriste brezove šperploče. U svakom slučaju, kako je objašnjeno u odjeljku 2., u ispitnom postupku pokazalo se da su proizvodi koje prodaje industrija Unije i proizvodi koje prodaju ruski proizvođači izvoznici istovjetni proizvodi jer imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene. Stoga se ta tvrdnja smatra neutemeljenom. |
| --- | --- |

(163)

Međutim, usporedba različitih vrsta proizvoda koje prodaje industrija Unije i vrsta proizvoda koje prodaju ruski proizvođači izvoznici pokazuje da su te vrste proizvoda vrlo slične, a često čak i identične te u znatnoj mjeri zamjenjive. Osim toga, u ispitnom postupku utvrđeno je da i industrija Unije i ruski proizvođači opskrbljuju glavne sektore u kojima se koriste brezove šperploče. U svakom slučaju, kako je objašnjeno u odjeljku 2., u ispitnom postupku pokazalo se da su proizvodi koje prodaje industrija Unije i proizvodi koje prodaju ruski proizvođači izvoznici istovjetni proizvodi jer imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene. Stoga se ta tvrdnja smatra neutemeljenom.

5.4   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (164) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je privremeno utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Rusije. Zbog znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Rusije industrija Unije bila je onemogućena u određivanju održivih cijena, zbog čega se njezino gospodarsko stanje znatno pogoršalo. |
| --- | --- |

(164)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je privremeno utvrdila uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Rusije. Zbog znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Rusije industrija Unije bila je onemogućena u određivanju održivih cijena, zbog čega se njezino gospodarsko stanje znatno pogoršalo.

| (165) | Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije razlikovala i razdvojila od štetnih učinaka dampinškog uvoza.

| (166) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je dampinški uvoz iz predmetne zemlje uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije, a da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete. |
| --- | --- |

(166)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je u ovoj fazi zaključila da je dampinški uvoz iz predmetne zemlje uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije, a da ostali čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, ne umanjuju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete.

6.   RAZINA MJERA

| (167) | Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene industriji Unije dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(167)

Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete prouzročene industriji Unije dampinškim uvozom.

6.1   Marža štete

Marža štete

| (168) | Šteta bi se uklonila ako bi industrija Unije mogla ostvarivati ciljnu dobit prodajom proizvoda po ciljnoj cijeni u smislu članka 7. stavaka 2.c i 2.d osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(168)

Šteta bi se uklonila ako bi industrija Unije mogla ostvarivati ciljnu dobit prodajom proizvoda po ciljnoj cijeni u smislu članka 7. stavaka 2.c i 2.d osnovne uredbe.

| (169) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je pri utvrđivanju ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike: razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje, razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje punih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja i inovacija te razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Takva profitna marža ne bi trebala biti niža od 6 %. |
| --- | --- |

(169)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe, Komisija je pri utvrđivanju ciljne dobiti uzela u obzir sljedeće čimbenike: razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje, razinu profitabilnosti potrebnu za pokrivanje punih troškova i ulaganja, istraživanja i razvoja i inovacija te razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Takva profitna marža ne bi trebala biti niža od 6 %.

| (170) | Kao prvi korak Komisija je utvrdila osnovnu dobit, koja pokriva pune troškove u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Komisija je uzela dobit koju su ostvarivali proizvođači iz Unije u uzorku prije nego što se nepošteni uvoz iz Rusije povećao i započeo nanositi štetu industriji Unije. Takva profitna marža utvrđena je na razini od 9,7 %, što odgovara razini dobiti koju je ostvarila industrija Unije 2017. |
| --- | --- |

(170)

Kao prvi korak Komisija je utvrdila osnovnu dobit, koja pokriva pune troškove u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Komisija je uzela dobit koju su ostvarivali proizvođači iz Unije u uzorku prije nego što se nepošteni uvoz iz Rusije povećao i započeo nanositi štetu industriji Unije. Takva profitna marža utvrđena je na razini od 9,7 %, što odgovara razini dobiti koju je ostvarila industrija Unije 2017.

| (171) | Neki proizvođači iz Unije tvrdili su da bi njihova razina ulaganja, istraživanja i razvoja te inovacija tijekom razmatranog razdoblja bila viša u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(171)

Neki proizvođači iz Unije tvrdili su da bi njihova razina ulaganja, istraživanja i razvoja te inovacija tijekom razmatranog razdoblja bila viša u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja.

| (172) | Komisija je razmotrila tu tvrdnju, no primijetila je da je unatoč smanjenju prometa razina ulaganja tijekom razdoblja ispitnog postupka bila viša nego u dvjema prethodnim godinama i vrlo blizu razini ulaganja iz 2017., kad je industrija Unije ostvarila prosječnu dobit od 9,7 %. Na toj osnovi, uzimajući u obzir i to da su ulaganja u istraživanje i razvoj te inovacije izgledne prognoze koje se temelje na planovima ulaganja, Komisija privremeno nije prihvatila te tvrdnje. |
| --- | --- |

(172)

Komisija je razmotrila tu tvrdnju, no primijetila je da je unatoč smanjenju prometa razina ulaganja tijekom razdoblja ispitnog postupka bila viša nego u dvjema prethodnim godinama i vrlo blizu razini ulaganja iz 2017., kad je industrija Unije ostvarila prosječnu dobit od 9,7 %. Na toj osnovi, uzimajući u obzir i to da su ulaganja u istraživanje i razvoj te inovacije izgledne prognoze koje se temelje na planovima ulaganja, Komisija privremeno nije prihvatila te tvrdnje.

| (173) | Na temelju toga neštetna cijena iznosi 766,33 EUR po kubičnom metru, a dobivena je primjenom prethodno navedene profitne marže od 9,7 % na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(173)

Na temelju toga neštetna cijena iznosi 766,33 EUR po kubičnom metru, a dobivena je primjenom prethodno navedene profitne marže od 9,7 % na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (174) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe, kao zadnji korak Komisija je procijenila buduće troškove koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2., a koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola kojih je Unija stranka te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a. Na temelju provjera na daljinu odgovora na upitnike i raspoloživih dokaza koje su dostavili neki od proizvođača iz Unije u uzorku Komisija je utvrdila dodatni trošak od 6,68 EUR po kubičnom metru, od kojeg je oduzela stvarni trošak usklađivanja s takvim konvencijama tijekom razdoblja ispitnog postupka, to jest 5,28 EUR po mjernoj jedinici, čime je dobila iznos od 1,40 EUR po kubičnom metru. Ta je razlika dodana neštetnoj cijeni. |
| --- | --- |

(174)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.d osnovne uredbe, kao zadnji korak Komisija je procijenila buduće troškove koje će industrija Unije snositi tijekom razdoblja primjene mjere u skladu s člankom 11. stavkom 2., a koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola kojih je Unija stranka te konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a. Na temelju provjera na daljinu odgovora na upitnike i raspoloživih dokaza koje su dostavili neki od proizvođača iz Unije u uzorku Komisija je utvrdila dodatni trošak od 6,68 EUR po kubičnom metru, od kojeg je oduzela stvarni trošak usklađivanja s takvim konvencijama tijekom razdoblja ispitnog postupka, to jest 5,28 EUR po mjernoj jedinici, čime je dobila iznos od 1,40 EUR po kubičnom metru. Ta je razlika dodana neštetnoj cijeni.

| (175) | Na temelju toga Komisija je izračunala da je neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije 767,73 EUR po kubičnom metru, primjenjujući spomenutu ciljnu maržu dobiti na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka, a zatim dodavanjem prilagodbi na temelju članka 7. stavka 2.d za svaku vrstu proizvoda. |
| --- | --- |

(175)

Na temelju toga Komisija je izračunala da je neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije 767,73 EUR po kubičnom metru, primjenjujući spomenutu ciljnu maržu dobiti na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka, a zatim dodavanjem prilagodbi na temelju članka 7. stavka 2.d za svaku vrstu proizvoda.

| (176) | Komisija je zatim utvrdila razinu marže sniženja ciljnih cijena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u predmetnoj zemlji, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. |
| --- | --- |

(176)

Komisija je zatim utvrdila razinu marže sniženja ciljnih cijena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku koji surađuju u predmetnoj zemlji, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.

| (177) | Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i za „sva ostala društva” utvrđuje se na isti način kao dampinška marža za ta društva.







  Društvo | Dampinška marža (%) | Marža štete (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Grupa Sveza | 15,9 % | 30,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % | 43,8 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | 54,0 % |
| Ostala društva koja surađuju | 15,7 % | 38,1 % |
| Sva ostala društva | 15,9 % | 54,0 % |

(177)

Razina uklanjanja štete za „ostala društva koja surađuju” i za „sva ostala društva” utvrđuje se na isti način kao dampinška marža za ta društva.

Društvo

Dampinška marža (%)

Marža štete (%)

Grupa Sveza

15,9 %

30,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

43,8 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

54,0 %

Ostala društva koja surađuju

15,7 %

38,1 %

Sva ostala društva

15,9 %

54,0 %

7.   INTERES UNIJE

| (178) | Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping, u skladu s člankom 21. osnovne uredbe. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnikâ. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping, u skladu s člankom 21. osnovne uredbe. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnikâ.

7.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (179) | Industrija Unije sastoji se od približno petnaest društava. Ona su zemljopisno smještena uglavnom u blizini regija s brezovim šumama u sjeveroistočnoj Europi (Finska, baltičke zemlje i Poljska) i izravno zapošljavaju više od 5 000 radnika. Većina proizvođača iz Unije podržala je pritužbu, dva su zauzela neutralno stajalište, a nijedan se nije protivio pokretanju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(179)

Industrija Unije sastoji se od približno petnaest društava. Ona su zemljopisno smještena uglavnom u blizini regija s brezovim šumama u sjeveroistočnoj Europi (Finska, baltičke zemlje i Poljska) i izravno zapošljavaju više od 5 000 radnika. Većina proizvođača iz Unije podržala je pritužbu, dva su zauzela neutralno stajalište, a nijedan se nije protivio pokretanju ispitnog postupka.

| (180) | Trenutačne razine profitabilnosti nisu održive. Očekuje se da će se uvođenjem mjera industriji Unije omogućiti da povrati dijelove izgubljenog udjela na tržištu te da odredi cijene na razinama koje barem pokrivaju troškove. |
| --- | --- |

(180)

Trenutačne razine profitabilnosti nisu održive. Očekuje se da će se uvođenjem mjera industriji Unije omogućiti da povrati dijelove izgubljenog udjela na tržištu te da odredi cijene na razinama koje barem pokrivaju troškove.

| (181) | Izostanak mjera vjerojatno bi imao znatan negativan učinak na industriju Unije u smislu daljnjeg sprečavanja rasta cijena i daljnjeg smanjenja prodaje, što bi dovelo do povećanja gubitaka i vjerojatnog zatvaranja proizvodnih postrojenja i otpuštanja radnika. |
| --- | --- |

(181)

Izostanak mjera vjerojatno bi imao znatan negativan učinak na industriju Unije u smislu daljnjeg sprečavanja rasta cijena i daljnjeg smanjenja prodaje, što bi dovelo do povećanja gubitaka i vjerojatnog zatvaranja proizvodnih postrojenja i otpuštanja radnika.

| (182) | Komisija je stoga zaključila da bi uvođenje privremenih mjera bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(182)

Komisija je stoga zaključila da bi uvođenje privremenih mjera bilo u interesu industrije Unije.

7.2   Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca

Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca

| (183) | Javilo se dvadeset i devet uvoznika te je zaprimljen niz podnesaka i primjedaba. Kako je navedeno u odjeljku 1.6.2., Komisija je u uzorak odabrala tri uvoznika, koji su dostavili odgovore na upitnik. |
| --- | --- |

(183)

Javilo se dvadeset i devet uvoznika te je zaprimljen niz podnesaka i primjedaba. Kako je navedeno u odjeljku 1.6.2., Komisija je u uzorak odabrala tri uvoznika, koji su dostavili odgovore na upitnik.

| (184) | Nekoliko uvoznika tvrdilo je da bi uvođenje antidampinških pristojbi povećalo materijalne troškove za njih i njihove kupce. Te bi dodatne troškove bilo teško pokriti i stoga bi oni ugrozili njihovu profitabilnost i konkurentnost. Dalje se tvrdilo da industrija Unije nema kapaciteta za zadovoljavanje potražnje u Uniji, koja je procijenjena na 2,1 milijun kubičnih metara, te da bi stoga mjere dovele do nestašice na tržištu. Osim toga, iznesene su tvrdnje o nepostojanju interesa proizvođača iz Unije da opskrbljuju mala poduzeća te o odbijanju isporuke određenih materijala. |
| --- | --- |

(184)

Nekoliko uvoznika tvrdilo je da bi uvođenje antidampinških pristojbi povećalo materijalne troškove za njih i njihove kupce. Te bi dodatne troškove bilo teško pokriti i stoga bi oni ugrozili njihovu profitabilnost i konkurentnost. Dalje se tvrdilo da industrija Unije nema kapaciteta za zadovoljavanje potražnje u Uniji, koja je procijenjena na 2,1 milijun kubičnih metara, te da bi stoga mjere dovele do nestašice na tržištu. Osim toga, iznesene su tvrdnje o nepostojanju interesa proizvođača iz Unije da opskrbljuju mala poduzeća te o odbijanju isporuke određenih materijala.

| (185) | Kad je riječ o gospodarskim posljedicama za uvoznike, u ispitnom postupku utvrđeno je da uvoznici u uzorku, s različitim udjelima brezovih šperploča u svojem asortimanu proizvoda, imaju ponderiranu dobit od 4,7 %. Nadalje, iako bi se udio ruskih šperploča koje distribuiraju uvoznici mogao smanjiti ako se uvedu mjere, ne očekuje se da će razina mjera dovesti do potpunog prekida ruskog uvoza. Budući da postoje i alternativni izvori opskrbe u susjednim zemljama, kao što su Ukrajina i Bjelarus, očekuje se da će učinak mjera na profitabilnost i konkurentnost uvoznika biti ograničen. Interes korisnikâ razmatra se u odjeljku 7.3. u nastavku. |
| --- | --- |

(185)

Kad je riječ o gospodarskim posljedicama za uvoznike, u ispitnom postupku utvrđeno je da uvoznici u uzorku, s različitim udjelima brezovih šperploča u svojem asortimanu proizvoda, imaju ponderiranu dobit od 4,7 %. Nadalje, iako bi se udio ruskih šperploča koje distribuiraju uvoznici mogao smanjiti ako se uvedu mjere, ne očekuje se da će razina mjera dovesti do potpunog prekida ruskog uvoza. Budući da postoje i alternativni izvori opskrbe u susjednim zemljama, kao što su Ukrajina i Bjelarus, očekuje se da će učinak mjera na profitabilnost i konkurentnost uvoznika biti ograničen. Interes korisnikâ razmatra se u odjeljku 7.3. u nastavku.

| (186) | Kad je riječ o riziku za opskrbu, razina mjera vjerojatno neće dovesti do potpunog zaustavljanja ruskog uvoza, već će omogućiti da se brezove šperploče i dalje dobavljaju iz Rusije po poštenim cijenama. Osim toga, brezove šperploče i dalje se mogu uvoziti iz ostalih trećih zemalja, kao što su Ukrajina i Bjelarus. |
| --- | --- |

(186)

Kad je riječ o riziku za opskrbu, razina mjera vjerojatno neće dovesti do potpunog zaustavljanja ruskog uvoza, već će omogućiti da se brezove šperploče i dalje dobavljaju iz Rusije po poštenim cijenama. Osim toga, brezove šperploče i dalje se mogu uvoziti iz ostalih trećih zemalja, kao što su Ukrajina i Bjelarus.

| (187) | Kad je riječ o opskrbi kupaca malih količina, u ispitnom postupku utvrđeno je da je industrija Unije izgradila opsežnu mrežu trgovaca na malo (povezanih i nepovezanih), što joj omogućuje da dopre do malih kupaca koji nemaju kapaciteta za kupnju cijelih kontejnera. Nadalje, kako je prethodno navedeno, svi kupci mogu i dalje nabavljati proizvode od ruskih proizvođača. |
| --- | --- |

(187)

Kad je riječ o opskrbi kupaca malih količina, u ispitnom postupku utvrđeno je da je industrija Unije izgradila opsežnu mrežu trgovaca na malo (povezanih i nepovezanih), što joj omogućuje da dopre do malih kupaca koji nemaju kapaciteta za kupnju cijelih kontejnera. Nadalje, kako je prethodno navedeno, svi kupci mogu i dalje nabavljati proizvode od ruskih proizvođača.

| (188) | U ispitnom postupku utvrđeno je i da industrija Unije ima potrebnu opremu i kapacitet da se prilagodi posebnim zahtjevima kupaca u pogledu proizvoda, stoga je sposobna proizvoditi sve potrebne vrste proizvoda. |
| --- | --- |

(188)

U ispitnom postupku utvrđeno je i da industrija Unije ima potrebnu opremu i kapacitet da se prilagodi posebnim zahtjevima kupaca u pogledu proizvoda, stoga je sposobna proizvoditi sve potrebne vrste proizvoda.

| (189) | Zaključno, antidampinške mjere na razini na kojoj su utvrđene mogle bi negativno utjecati na neke nepovezane uvoznike. Međutim, takav utjecaj u cjelini ne bi trebao biti značajan i uvelike će ovisiti o poslovnom modelu uvoznika, raznolikosti njihovih izvora opskrbe i opsegu u kojem se povećani troškovi prenose na njihove kupce. |
| --- | --- |

(189)

Zaključno, antidampinške mjere na razini na kojoj su utvrđene mogle bi negativno utjecati na neke nepovezane uvoznike. Međutim, takav utjecaj u cjelini ne bi trebao biti značajan i uvelike će ovisiti o poslovnom modelu uvoznika, raznolikosti njihovih izvora opskrbe i opsegu u kojem se povećani troškovi prenose na njihove kupce.

| (190) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je privremeno utvrdila da se očekuje da će eventualni negativan učinak mjera na nepovezane uvoznike u cjelini biti ograničen i neće premašiti pozitivan učinak mjera na proizvođače iz Unije. |
| --- | --- |

(190)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je privremeno utvrdila da se očekuje da će eventualni negativan učinak mjera na nepovezane uvoznike u cjelini biti ograničen i neće premašiti pozitivan učinak mjera na proizvođače iz Unije.

7.3   Interes korisnikâ

Interes korisnikâ

| (191) | Javilo se trinaest korisnika. Devet korisnika dostavilo je primjedbe i/ili odgovore na upitnik. |
| --- | --- |

(191)

Javilo se trinaest korisnika. Devet korisnika dostavilo je primjedbe i/ili odgovore na upitnik.

| (192) | Komisija je uključena u postupak dopune podataka s većinom korisnika koji su dostavili odgovor na upitnik zbog toga što ne postoje verzije koje se mogu koristiti za savjetovanje sa zainteresiranim stranama. Dosad je samo društvo Emiliana Imballaggi S.p.A., koje kupuje brezove šperploče za potrebe svojeg poslovanja s ambalažom, dostavilo otvorenu verziju odgovora na upitnik. |
| --- | --- |

(192)

Komisija je uključena u postupak dopune podataka s većinom korisnika koji su dostavili odgovor na upitnik zbog toga što ne postoje verzije koje se mogu koristiti za savjetovanje sa zainteresiranim stranama. Dosad je samo društvo Emiliana Imballaggi S.p.A., koje kupuje brezove šperploče za potrebe svojeg poslovanja s ambalažom, dostavilo otvorenu verziju odgovora na upitnik.

| (193) | Iznesene su tvrdnje o tome da bi uvođenje antidampinških pristojbi povećalo troškove za korisnike, koje bi bilo teško prenijeti na njihove kupce, stoga bi ti troškovi ugrozili profitabilnost i konkurentnost tih korisnika. |
| --- | --- |

(193)

Iznesene su tvrdnje o tome da bi uvođenje antidampinških pristojbi povećalo troškove za korisnike, koje bi bilo teško prenijeti na njihove kupce, stoga bi ti troškovi ugrozili profitabilnost i konkurentnost tih korisnika.

| (194) | Brezove šperploče koriste se u različitim vrstama sektora. Uvođenje mjera vjerojatno će imati različite učinke na različite korisnike, ovisno o udjelu troškova za brezove šperploče u ukupnim troškovima u tom sektoru i o mogućnosti prenošenja troškova kupcima na nizvodnom tržištu. Detaljne informacije korisnika i otvorenu verziju dostavilo je samo jedno društvo koje koristi šperploče u ambalažnom sektoru. Osim toga, podnositelj pritužbe dostavio je neovisnu studiju u kojoj se analizira očekivani učinak mjera na korisnike na temelju teoretskih stopa pristojbi u rasponu od 20 % do 30 %. |
| --- | --- |

(194)

Brezove šperploče koriste se u različitim vrstama sektora. Uvođenje mjera vjerojatno će imati različite učinke na različite korisnike, ovisno o udjelu troškova za brezove šperploče u ukupnim troškovima u tom sektoru i o mogućnosti prenošenja troškova kupcima na nizvodnom tržištu. Detaljne informacije korisnika i otvorenu verziju dostavilo je samo jedno društvo koje koristi šperploče u ambalažnom sektoru. Osim toga, podnositelj pritužbe dostavio je neovisnu studiju u kojoj se analizira očekivani učinak mjera na korisnike na temelju teoretskih stopa pristojbi u rasponu od 20 % do 30 %.

| (195) | Glavni sektori u kojima se koriste brezove šperploče u Uniji (prema udjelu u potrošnji) sljedeći su: građevinski sektor (39 %), prometni sektor (27 %), sektor namještaja (10 %) i ambalažni sektor (8 %). Na temelju raspoloživih informacija privremeno je procijenjeno da će učinak mjera na sektore koji obuhvaćaju većinu potrošnje brezovih šperploča biti ograničen ili zanemariv. Pristojbe bi mogle imati najveći učinak u ambalažnom sektoru i sektoru proizvodnje parketa. Međutim, čak je i u tim sektorima učinak mjera ograničen. Kad je riječ o ambalažnom sektoru, procijenjeni učinak približno iznosi od 2 % do 4 % u strukturi troškova i može se očekivati da će biti prenesen na kupce. Kad je riječ o sektoru parketa i podova, za brezove šperploče postoje mnoge zamjene, kao što su druge vrste drva i alternativni materijali, što je još jedan razlog zbog kojeg se očekuje da će učinak mogućih neznatno viših troškova za brezove šperploče biti ograničen. |
| --- | --- |

(195)

Glavni sektori u kojima se koriste brezove šperploče u Uniji (prema udjelu u potrošnji) sljedeći su: građevinski sektor (39 %), prometni sektor (27 %), sektor namještaja (10 %) i ambalažni sektor (8 %). Na temelju raspoloživih informacija privremeno je procijenjeno da će učinak mjera na sektore koji obuhvaćaju većinu potrošnje brezovih šperploča biti ograničen ili zanemariv. Pristojbe bi mogle imati najveći učinak u ambalažnom sektoru i sektoru proizvodnje parketa. Međutim, čak je i u tim sektorima učinak mjera ograničen. Kad je riječ o ambalažnom sektoru, procijenjeni učinak približno iznosi od 2 % do 4 % u strukturi troškova i može se očekivati da će biti prenesen na kupce. Kad je riječ o sektoru parketa i podova, za brezove šperploče postoje mnoge zamjene, kao što su druge vrste drva i alternativni materijali, što je još jedan razlog zbog kojeg se očekuje da će učinak mogućih neznatno viših troškova za brezove šperploče biti ograničen.

| (196) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je privremeno utvrdila da se očekuje da će eventualni negativan učinak mjera na korisnike biti ograničen i neće premašiti pozitivan učinak mjera na proizvođače iz Unije. |
| --- | --- |

(196)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je privremeno utvrdila da se očekuje da će eventualni negativan učinak mjera na korisnike biti ograničen i neće premašiti pozitivan učinak mjera na proizvođače iz Unije.

7.4   Interes dobavljača

Interes dobavljača

| (197) | Kao zainteresirane strane javila su se tri dobavljača. |
| --- | --- |

(197)

Kao zainteresirane strane javila su se tri dobavljača.

| (198) | Sva tri društva dobavljači su strojeva, opreme za obradu drva ili materijala koji se koriste za proizvodnju brezovih šperploča za ruske proizvođače izvoznike. Ta su društva tvrdila da bi uvođenje mjera značilo smanjenje ruskog uvoza, što bi dovelo do smanjenja ulaganja ruskih proizvođača izvoznika u opremu i stoga imalo negativan učinak na njihovo poslovanje. |
| --- | --- |

(198)

Sva tri društva dobavljači su strojeva, opreme za obradu drva ili materijala koji se koriste za proizvodnju brezovih šperploča za ruske proizvođače izvoznike. Ta su društva tvrdila da bi uvođenje mjera značilo smanjenje ruskog uvoza, što bi dovelo do smanjenja ulaganja ruskih proizvođača izvoznika u opremu i stoga imalo negativan učinak na njihovo poslovanje.

| (199) | Komisija očekuje da mjere neće znatno utjecati na ruska ulaganja u opremu jer se ne očekuje da će razina mjera dovesti do prekida ruskog uvoza. S druge strane, mjere će vjerojatno omogućiti industriji Unije da ulaže u opremu, što će stoga pozitivno utjecati na dobavljače opreme za obradu drva iz Unije. |
| --- | --- |

(199)

Komisija očekuje da mjere neće znatno utjecati na ruska ulaganja u opremu jer se ne očekuje da će razina mjera dovesti do prekida ruskog uvoza. S druge strane, mjere će vjerojatno omogućiti industriji Unije da ulaže u opremu, što će stoga pozitivno utjecati na dobavljače opreme za obradu drva iz Unije.

| (200) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je privremeno utvrdila da se očekuje da će eventualni negativan učinak mjera na dobavljače u cjelini biti ograničen i neće premašiti pozitivan učinak mjera na proizvođače iz Unije. |
| --- | --- |

(200)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je privremeno utvrdila da se očekuje da će eventualni negativan učinak mjera na dobavljače u cjelini biti ograničen i neće premašiti pozitivan učinak mjera na proizvođače iz Unije.

7.5   Ostale zainteresirane strane: ostali proizvođači šperploča od drva, interesi zaštite okoliša i pandemija bolesti COVID-19

Ostale zainteresirane strane: ostali proizvođači šperploča od drva, interesi zaštite okoliša i pandemija bolesti COVID-19

| (201) | Kao zainteresirane strane javila su se tri nacionalna udruženja (iz Francuske, Italije i Španjolske) koja predstavljaju proizvođače šperploča od topolovine, borovine i drugih vrsta drva. Ta su udruženja tvrdila da bi unatoč tome što se predmetni proizvod i njihovi proizvodi razlikuju moglo doći do određene razine zamjene među njima. Tvrdila su da su cijene brezovih šperploča tradicionalno više, a dampinške cijene brezovih šperploča iz Rusije privukle su potražnju koja je tradicionalno bila usmjerena na druge vrste drva, kao što su topolovina, borovina, bukovina i drvo okoumé, i ugrozile lanac vrijednosti uspostavljen u drugim vrstama drvne industrije. Ta udruženja stoga podupiru uvođenje mjera. |
| --- | --- |

(201)

Kao zainteresirane strane javila su se tri nacionalna udruženja (iz Francuske, Italije i Španjolske) koja predstavljaju proizvođače šperploča od topolovine, borovine i drugih vrsta drva. Ta su udruženja tvrdila da bi unatoč tome što se predmetni proizvod i njihovi proizvodi razlikuju moglo doći do određene razine zamjene među njima. Tvrdila su da su cijene brezovih šperploča tradicionalno više, a dampinške cijene brezovih šperploča iz Rusije privukle su potražnju koja je tradicionalno bila usmjerena na druge vrste drva, kao što su topolovina, borovina, bukovina i drvo okoumé, i ugrozile lanac vrijednosti uspostavljen u drugim vrstama drvne industrije. Ta udruženja stoga podupiru uvođenje mjera.

okoumé

| (202) | Nekoliko strana tvrdilo je da bi uvođenje mjera moglo prouzročiti istjecanje ugljika zbog zamjene ruskih brezovih šperploča kineskim šperpločama od topolovine ili šperpločama iz drugih zemalja udaljenijih od Europe, čime bi se povećale emisije iz prometa i rizik od toga da zamjenski proizvodi budu manje održivi od ruskih brezovih šperploča. Komisija je napomenula da se ne očekuje da će razina uvedenih mjera dovesti do prekida ruskog uvoza. Nadalje, nije dokazano da bi u slučaju zamjene uvoza iz Rusije uvozom iz druge treće zemlje taj uvoz bio zamijenjen uvozom iz Kine ni da bi druge vrste proizvodnje drva bile manje održive od proizvodnje ruske brezovine. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(202)

Nekoliko strana tvrdilo je da bi uvođenje mjera moglo prouzročiti istjecanje ugljika zbog zamjene ruskih brezovih šperploča kineskim šperpločama od topolovine ili šperpločama iz drugih zemalja udaljenijih od Europe, čime bi se povećale emisije iz prometa i rizik od toga da zamjenski proizvodi budu manje održivi od ruskih brezovih šperploča. Komisija je napomenula da se ne očekuje da će razina uvedenih mjera dovesti do prekida ruskog uvoza. Nadalje, nije dokazano da bi u slučaju zamjene uvoza iz Rusije uvozom iz druge treće zemlje taj uvoz bio zamijenjen uvozom iz Kine ni da bi druge vrste proizvodnje drva bile manje održive od proizvodnje ruske brezovine. Tvrdnja je stoga odbačena.

| (203) | Strane su tvrdile da bi pristojbe pogoršale učinak pandemije bolesti COVID-19 na korisnike. Međutim, kako je prethodno objašnjeno, očekuje se da će učinak mjera na glavne sektore u kojima se koriste brezove šperploče biti ograničen. Osim toga, u ovom trenutku Komisija ne raspolaže dokazima o učinku pandemije na različite sektore korisnika ni dokazima o tome da bi učinak na proizvođače bio drukčiji od učinka na korisnike. U nedostatku takvih dokaza pandemija bolesti COVID-19 smatra se neutralnim čimbenikom u ocjeni interesa Unije. |
| --- | --- |

(203)

Strane su tvrdile da bi pristojbe pogoršale učinak pandemije bolesti COVID-19 na korisnike. Međutim, kako je prethodno objašnjeno, očekuje se da će učinak mjera na glavne sektore u kojima se koriste brezove šperploče biti ograničen. Osim toga, u ovom trenutku Komisija ne raspolaže dokazima o učinku pandemije na različite sektore korisnika ni dokazima o tome da bi učinak na proizvođače bio drukčiji od učinka na korisnike. U nedostatku takvih dokaza pandemija bolesti COVID-19 smatra se neutralnim čimbenikom u ocjeni interesa Unije.

7.6   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (204) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz brezovih šperploča podrijetlom iz Rusije u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(204)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga na temelju kojih bi se zaključilo da uvođenje mjera na uvoz brezovih šperploča podrijetlom iz Rusije u ovoj fazi ispitnog postupka nije u interesu Unije.

8.   PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (205) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(205)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije trebalo bi uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom.

| (206) | Trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz brezovih šperploča podrijetlom iz Rusije u skladu s pravilom nižeg iznosa iz članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže sniženja ciljnih cijena i dampinške marže. Iznos pristojbi određen je na razini dampinške marže ili marže sniženja ciljnih cijena, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(206)

Trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz brezovih šperploča podrijetlom iz Rusije u skladu s pravilom nižeg iznosa iz članka 7. stavka 2. osnovne uredbe. Komisija je usporedila marže sniženja ciljnih cijena i dampinške marže. Iznos pristojbi određen je na razini dampinške marže ili marže sniženja ciljnih cijena, ovisno o tome koja je niža.

| (207) | Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:






  Društvo | Privremena antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- |
| Grupa Sveza | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Ostala društva koja surađuju | 15,7 % |
| Sva ostala društva | 15,9 % |

(207)

Na temelju prethodno navedenog stope privremene antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi:

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Grupa Sveza

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Ostala društva koja surađuju

15,7 %

Sva ostala društva

15,9 %

| (208) | Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(208)

Stope pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Te se stope pristojbi primjenjuju isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (209) | Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(209)

Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi, antidampinšku pristojbu za sva ostala društva trebalo bi primjenjivati ne samo na proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku, već i na proizvođače koji nisu izvozili u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (210) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjan trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(210)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbi sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjan trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (211) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te moraju osigurati da je daljnja primjena niže stope pristojbe opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(211)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u izjavi te moraju osigurati da je daljnja primjena niže stope pristojbe opravdana, u skladu s carinskim propisima.

9.   INFORMACIJE U PRIVREMENOJ FAZI

| (212) | U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (GU TRADE). Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni. |
| --- | --- |

(212)

U skladu s člankom 19.a osnovne uredbe Komisija je obavijestila zainteresirane strane o planiranom uvođenju privremenih pristojbi. Te su informacije objavljene i na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (GU TRADE). Zainteresirane strane dobile su tri radna dana za dostavljanje primjedbi o točnosti izračuna koji su im posebno objavljeni.

| (213) | Primljene su primjedbe o točnosti izračuna. Društvo UPG dostavilo je valjane primjedbe, koje su uzete u obzir, a primjedbe društava Sveza Group i Syktyvkar Plywood Mill Ltd. nisu utjecale na točnost izračuna. Ruska tijela dostavila su primjedbe na uvođenje privremenih mjera, ali nisu dostavila konkretne pojedinosti u pogledu točnosti izračuna. |
| --- | --- |

(213)

Primljene su primjedbe o točnosti izračuna. Društvo UPG dostavilo je valjane primjedbe, koje su uzete u obzir, a primjedbe društava Sveza Group i Syktyvkar Plywood Mill Ltd. nisu utjecale na točnost izračuna. Ruska tijela dostavila su primjedbe na uvođenje privremenih mjera, ali nisu dostavila konkretne pojedinosti u pogledu točnosti izračuna.

10.   ZAVRŠNE ODREDBE

| (214) | U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(214)

U interesu dobrog upravljanja Komisija će pozvati zainteresirane strane da u određenom roku dostave pisane primjedbe i/ili podnesu zahtjev za saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (215) | Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka, |
| --- | --- |

(215)

Nalazi koji se odnose na uvođenje privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz šperploča koje se sastoje samo od listova drva, debljine pojedinačnog sloja ne veće od 6 mm, s vanjskim slojevima od drva koje je navedeno u podbroju 4412 33, s najmanje jednim vanjskim slojem od brezova drva, prevučenih ili neprevučenih, podrijetlom iz Rusije, koje su trenutačno obuhvaćene oznakom KN ex 4412 33 00 (oznaka TARIC 4412330010).

2.   Stope privremene antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Društvo | Privremena antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Grupa Sveza, koja se sastoji od sedam proizvođača izvoznika: JSC „SVEZA Manturovo”; JSC „SVEZA Novator”; Tyumen Plywood Plant Limited; JSC „SVEZA Ust-Izhora”; JSC „SVEZA Uralskiy”; JSC „SVEZA Kostroma”; JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha” | 15,9 % | C659 |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % | C660 |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | C661 |
| Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu | 15,7 % | |
| Sva ostala društva | 15,9 % | C999 |

Društvo

Privremena antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Grupa Sveza, koja se sastoji od sedam proizvođača izvoznika: JSC „SVEZA Manturovo”; JSC „SVEZA Novator”; Tyumen Plywood Plant Limited; JSC „SVEZA Ust-Izhora”; JSC „SVEZA Uralskiy”; JSC „SVEZA Kostroma”; JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha”

15,9 %

C659

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

C660

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

C661

Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu

15,7 %

Sva ostala društva

15,9 %

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) brezovih šperploča iz ovog računa koje se prodaju za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u Rusiji. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni. Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Puštanje proizvoda iz stavka 1. u slobodni promet u Uniji podliježe polaganju osiguranja u iznosu koji je jednak iznosu privremene pristojbe.

5.   Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

1.   Zainteresirane strane Komisiji dostavljaju svoje pisane primjedbe o ovoj Uredbi u roku od 15 kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred Komisijom to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

3.   Zainteresirane strane koje žele zatražiti saslušanje pred službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima to čine u roku od pet kalendarskih dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Zahtjeve podnesene izvan tog roka službenik za saslušanje mora razmotriti i, ako je primjereno, može odlučiti hoće li ih prihvatiti.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL C 342, 14.10.2020., str. 2.

2

(3)  
  SL C 428, 11.12.2020., str. 27.

3

(4)  Dokumenti Tron t20.006971 i t20.006972 od 2. studenoga 2020.

4

(5)  Odgovarajući upitnici i upitnik za korisnike bili su dostupni na internetu na dan pokretanja postupka na https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2486..

5

(6)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

6

(7)  Dokument Tron t21.000594.

7

(8)  Presuda Općeg suda od 25. lipnja 2015. u predmetu T-26/12, PT Musim Mas, točka 50., koju je Sud potvrdio pri odlučivanju povodom žalbe u predmetu C-468/15 P od 26. listopada 2016., točke 43.–44.

8

(9)  Izvor podataka: Eurostat; podaci su prilagođeni primjenom metodologije objašnjene u odjeljku 4.3.1.

9

(10)  Oznaka TARIC: 4412330010.

10

(11)  Oznaka KN: 4412 33 00.

11

(12)  Omjer (TARIC/KN) nakon pokretanja postupka između obujma uvoza za cijelu oznaku KN i uvoza predmetnog proizvoda na temelju podataka za oznaku TARIC za „Ostale treće zemlje” utvrđen je na razini od 3 %.

12

---

PRILOG

Proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak

| Ime | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Arkhangelsk Plywood Plant JSC | C662 |
| CJSC Murom | C663 |
| LLC InvestForest | C664 |
| Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill | C665 |
| Joint-Stock Company Krasnyi Yakor | C666 |
| Limited Liability Company Fanernyiy Zavod | C667 |
| Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo | C668 |
| Murashi Plywood Factory | C669 |
| Parfino Plywood Factori | C670 |
| ZAO Plyterra | C671 |
| Plywood Plant Vlast Truda JSC | C672 |
| Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill | C673 |

Ime

Dodatna oznaka TARIC

Arkhangelsk Plywood Plant JSC

C662

CJSC Murom

C663

LLC InvestForest

C664

Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill

C665

Joint-Stock Company Krasnyi Yakor

C666

Limited Liability Company Fanernyiy Zavod

C667

Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo

C668

Murashi Plywood Factory

C669

Parfino Plywood Factori

C670

ZAO Plyterra

C671

Plywood Plant Vlast Truda JSC

C672

Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill

C673

---

| 11.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 205/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 205/77

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/941

оd 10. lipnja 2021.

o utvrđivanju posebnog postupka za identificiranje teških vozila certificiranih kao namjenska vozila, ali koja nisu registrirana kao takva, i o ispravljanju godišnjih prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača kako bi se takva vozila uzela u obzir

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1242 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o utvrđivanju emisijskih normi CO2 za nova teška vozila i izmjeni uredbi (EZ) br. 595/2009 i (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Vijeća 96/53/EZ (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Kako bi se identificirala teška vozila koja su certificirana kao namjenska vozila, ali nisu registrirana kao takva, primjereno je upotrijebiti podatke koje su proizvođači i države članice prijavili u skladu s Uredbom (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća (2). |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se identificirala teška vozila koja su certificirana kao namjenska vozila, ali nisu registrirana kao takva, primjereno je upotrijebiti podatke koje su proizvođači i države članice prijavili u skladu s Uredbom (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

| (2) | Kako bi se eliminirale nedosljednosti u dostavljenim podacima o potvrdama i registracijama u skladu s Uredbom (EU) 2018/956, državama članicama i proizvođačima trebalo bi dopustiti da upute komentare i, ako je potrebno, prijave nove informacije kako bi ispravili prethodno prijavljene informacije. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se eliminirale nedosljednosti u dostavljenim podacima o potvrdama i registracijama u skladu s Uredbom (EU) 2018/956, državama članicama i proizvođačima trebalo bi dopustiti da upute komentare i, ako je potrebno, prijave nove informacije kako bi ispravili prethodno prijavljene informacije.

| (3) | U situaciji u kojoj su teška vozila certificirana kao namjenska vozila, ali nisu registrirana kao takva, ispravci prosječnih godišnjih specifičnih emisija CO2 proizvođača trebali bi biti razmjerni i odvraćajući kako bi se potaknula ispravna i pažljiva obrada podataka i izbjeglo pogrešno pripisivanje emisija CO2 takvih vozila, bilo namjerno ili zbog nemara. |
| --- | --- |

(3)

U situaciji u kojoj su teška vozila certificirana kao namjenska vozila, ali nisu registrirana kao takva, ispravci prosječnih godišnjih specifičnih emisija CO2 proizvođača trebali bi biti razmjerni i odvraćajući kako bi se potaknula ispravna i pažljiva obrada podataka i izbjeglo pogrešno pripisivanje emisija CO2 takvih vozila, bilo namjerno ili zbog nemara.

| (4) | Ako Komisija smatra da je vozilo trebalo registrirati kao namjensko vozilo, trebala bi na odgovarajući način ispraviti podatke koje su dostavile države članice i to vozilo smatrati namjenskim vozilom za potrebe članka 2. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(4)

Ako Komisija smatra da je vozilo trebalo registrirati kao namjensko vozilo, trebala bi na odgovarajući način ispraviti podatke koje su dostavile države članice i to vozilo smatrati namjenskim vozilom za potrebe članka 2. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/1242.

| (5) | Stoga se pri izračunu prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača za pogrešno uvrštena teška vozila uzimaju u obzir emisije CO2 utvrđene prema namjenskom profilu uporabe, koje su veće od emisija CO2 utvrđenih na profilima uporabe za dostave pa su stoga manje povoljne za proizvođača nego kad je vozilo od početka ispravno certificirano kao dostavno vozilo. |
| --- | --- |

(5)

Stoga se pri izračunu prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača za pogrešno uvrštena teška vozila uzimaju u obzir emisije CO2 utvrđene prema namjenskom profilu uporabe, koje su veće od emisija CO2 utvrđenih na profilima uporabe za dostave pa su stoga manje povoljne za proizvođača nego kad je vozilo od početka ispravno certificirano kao dostavno vozilo.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za klimatske promjene, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za klimatske promjene,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Identifikacija teških vozila koja su certificirana kao namjenska vozila, ali nisu registrirana kao takva

1.   Komisija utvrđuje popis teških vozila koja su u smislu članka 2. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/1242 certificirana kao namjenska vozila na temelju podataka koje je dostavio proizvođač u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2018/956, ali koja nisu registrirana kao namjenska vozila na temelju podataka koje su dostavile države članice u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2018/956.

2.   Komisija dostavlja relevantne dijelove popisa iz stavka 1. nadležnim tijelima iz članka 4. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/956 i kontaktnim točkama koje je imenovao proizvođač u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/956.

3.   Nadležna tijela i proizvođači mogu u roku od mjesec dana od primitka popisa u skladu sa stavkom 2. Komisiji dostaviti pojašnjenja o točnosti dostavljenih podataka u skladu s člancima 4. i 5. Uredbe (EU) 2018/956.

4.   Nakon što primi pojašnjenja ili nakon isteka jednomjesečnog razdoblja iz stavka 3., Komisija ocjenjuje popis teških vozila iz stavka 1. na temelju obrazloženja dostavljenih u skladu sa stavkom 3., argumenata stranaka i eventualnih dodatnih ispitivanja.

5.   Ako na temelju rezultata procjene iz stavka 4. zaključi da su teška vozila identificirana u skladu sa stavkom 1. ispravno registrirana kao vozila koja nisu namjenska, Komisija primjenjuje ispravke godišnjih prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača u skladu s člankom 2. kako bi uzela u obzir ta vozila.

6.   Komisija može na temelju tehničkih značajki predmetnih vozila zamijeniti prvotno prijavljenu certifikaciju namjenskog vozila certifikacijom istog teškog vozila koju proizvođač ponovno izračunava u skladu s njegovim tehničkim karakteristikama, za skupine vozila 4, 5, 9 ili 10 iz tablice 1. Priloga I. Uredbi Komisije (EU) 2017/2400 (3). U tom slučaju Komisija ne primjenjuje ispravke godišnjih prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača u skladu s člankom 2. kako bi se takva vozila uzela u obzir, ali se vozila uključuju u utvrđivanje specifičnih emisija CO2 proizvođača u skladu s odredbama Uredbe (EU) 2019/1242, a posebno ako je proizvođač poduzeo mjere koje se razumno mogu očekivati na temelju informacija dostupnih u trenutku izjave kako bi potkrijepio točnu namjensku izjavu.

7.   Ako na temelju rezultata procjene iz stavka 4. zaključi da su teška vozila identificirana u skladu sa stavkom 1. trebala biti registrirana kao namjenska vozila, Komisija ispravlja podatke koje je dostavila država članica u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2018/956 i o tom ispravku obavješćuje državu članicu u kojoj su ta teška vozila registrirana.

Članak 2.

Primjena ispravaka prosječnih specifičnih emisija CO2

Ako su zabilježena teška vozila koja odgovaraju odredbama članka 1. stavka 5., prosječne godišnje specifične emisije CO2 proizvođača ispravljaju se kako slijedi:

2

(avgCO2sg)corr = (Vsg x avgCO2sg + Σv CO2Vv ) / (Vsg + Vocsg),

(avgCO2sg

corr

sg

sg

v

v

sg

sg

pri čemu je:

avgCO2sg
  iznos prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača kako je definirano u točki 2.2. Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1242;

avgCO2sg

2

Vsg
  broj novih teških vozila proizvođača u podskupini vozila sg, ne uračunavajući namjenska vozila, u skladu s člankom 4. točkom (a) Uredbe (EU) 2019/1242

Vsg

sg

Σv zbroj za sva teška vozila proizvođača u podskupini vozila sg u skladu s člankom 1. stavkom 5.;

v

sg

CO2Vv
  prosjek emisija CO2 namjenskog vozila v izražen u g/tkm za sve različite kombinacije profila uporabe, uvjeta opterećenja i vrsta goriva, kako je prijavljeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/956;

CO2Vv

2

v

Vocsg
  je broj teških vozila proizvođača u podskupini vozila sg u skladu s člankom 1. stavkom 5.

Vocsg

sg

Za potrebe Uredbe (EU) 2019/1242 ispravljeni iznos prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača (avgCO2sg)corr
  zamjenjuje iznos prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača avgCO2sg
  .

2

(avgCO2sg

corr

2

avgCO2sg

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 198, 25.7.2019., str. 202.

1

(2)  Uredba (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o tim dvama parametrima (SL L 173, 9.7.2018., str. 1.).

2

2

(3)  Uredba Komisije (EU) 2017/2400 оd 12. prosinca 2017. o provedbi Uredbe (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na utvrđivanje emisija CO2 i potrošnje goriva teških vozila te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EU) br. 582/2011 (SL L 349, 29.12.2017., str. 1.).

3

2

---

ODLUKE

| 11.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 205/80 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 205/80

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/942

оd 10. lipnja 2021.

o utvrđivanju pravila za primjenu Direktive Vijeća 2006/112/EZ u pogledu utvrđivanja popisa trećih zemalja s kojima je Unija sklopila sporazum o uzajamnoj pomoći čije je područje primjene slično području primjene Direktive Vijeća 2010/24/EU i Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 369.m stavak 3.,

budući da:

| (1) | Funkcioniranje unutarnjeg tržišta, globalizacija i tehnološke promjene rezultirali su eksplozivnim rastom elektroničke trgovine, a stoga i isporuke na daljinu robe i usluga koju u države članice isporučuju dobavljači s poslovnim nastanom u drugoj državi članici ili iz trećih područja ili trećih zemalja. |
| --- | --- |

(1)

Funkcioniranje unutarnjeg tržišta, globalizacija i tehnološke promjene rezultirali su eksplozivnim rastom elektroničke trgovine, a stoga i isporuke na daljinu robe i usluga koju u države članice isporučuju dobavljači s poslovnim nastanom u drugoj državi članici ili iz trećih područja ili trećih zemalja.

| (2) | Direktiva 2006/112/EZ izmijenjena je direktivama (EU) 2017/2455 (2) i (EU) 2019/1995 (3) kako bi sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) bio prikladan za elektroničku trgovinu osiguravanjem djelotvorne i učinkovite naplate PDV-a smanjenjem administrativnog opterećenja za porezne obveznike i porezne uprave te kako bi se modernizirao pravni okvir za PDV za prekograničnu e-trgovinu između poduzeća i potrošača. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2006/112/EZ izmijenjena je direktivama (EU) 2017/2455 (2) i (EU) 2019/1995 (3) kako bi sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) bio prikladan za elektroničku trgovinu osiguravanjem djelotvorne i učinkovite naplate PDV-a smanjenjem administrativnog opterećenja za porezne obveznike i porezne uprave te kako bi se modernizirao pravni okvir za PDV za prekograničnu e-trgovinu između poduzeća i potrošača.

| (3) | U skladu s člankom 369.m stavkom 1. točkom (c) države članice svim poreznim obveznicima s poslovnim nastanom u trećoj zemlji s kojom je Unija sklopila sporazum o uzajamnoj pomoći čije je područje primjene slično području primjene Direktive Vijeća 2010/24/EU (4) i Uredbe (EU) br. 904/2010 (5) dopuštaju upotrebu posebne odredbe pri prodaji robe na daljinu iz te treće zemlje, bez potrebe da ih zastupa posrednik s poslovnim nastanom u Uniji. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 369.m stavkom 1. točkom (c) države članice svim poreznim obveznicima s poslovnim nastanom u trećoj zemlji s kojom je Unija sklopila sporazum o uzajamnoj pomoći čije je područje primjene slično području primjene Direktive Vijeća 2010/24/EU (4) i Uredbe (EU) br. 904/2010 (5) dopuštaju upotrebu posebne odredbe pri prodaji robe na daljinu iz te treće zemlje, bez potrebe da ih zastupa posrednik s poslovnim nastanom u Uniji.

| (4) | Sporazum između Europske unije i Kraljevine Norveške o administrativnoj suradnji, suzbijanju prijevara i naplati tražbina u području poreza na dodanu vrijednost (6) stupio je na snagu 1. rujna 2018. |
| --- | --- |

(4)

Sporazum između Europske unije i Kraljevine Norveške o administrativnoj suradnji, suzbijanju prijevara i naplati tražbina u području poreza na dodanu vrijednost (6) stupio je na snagu 1. rujna 2018.

| (5) | Područje primjene tog sporazuma slično je području primjene Direktive 2010/24/EU i Uredbe (EU) br. 904/2010 jer se njime uspostavlja zajednički sustav suradnje, posebno u pogledu razmjene informacija kako bi se tijelima nadležnima za primjenu zakonodavstva o PDV-u omogućilo da si međusobno pomažu u osiguravanju usklađenosti s tim zakonodavstvom i u zaštiti prihoda od PDV-a. Njime se također pruža pomoć u osiguravanju pravilne procjene PDV-a, borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om i naplati potraživanja povezanih s PDV-om. Sporazum sadržava pravila i postupke za administrativnu suradnju i pomoć pri naplati koji su slični pravilima i postupcima utvrđenima u Direktivi 2010/24/EU i Uredbi (EU) br. 904/2010 te se njime utvrđuju obveze za nadležna tijela da si međusobno pomažu koje su na razini ekvivalentnoj onoj iz Direktive 2010/24/EU i Uredbe (EU) br. 904/2010. |
| --- | --- |

(5)

Područje primjene tog sporazuma slično je području primjene Direktive 2010/24/EU i Uredbe (EU) br. 904/2010 jer se njime uspostavlja zajednički sustav suradnje, posebno u pogledu razmjene informacija kako bi se tijelima nadležnima za primjenu zakonodavstva o PDV-u omogućilo da si međusobno pomažu u osiguravanju usklađenosti s tim zakonodavstvom i u zaštiti prihoda od PDV-a. Njime se također pruža pomoć u osiguravanju pravilne procjene PDV-a, borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om i naplati potraživanja povezanih s PDV-om. Sporazum sadržava pravila i postupke za administrativnu suradnju i pomoć pri naplati koji su slični pravilima i postupcima utvrđenima u Direktivi 2010/24/EU i Uredbi (EU) br. 904/2010 te se njime utvrđuju obveze za nadležna tijela da si međusobno pomažu koje su na razini ekvivalentnoj onoj iz Direktive 2010/24/EU i Uredbe (EU) br. 904/2010.

| (6) | Stoga bi Kraljevinu Norvešku trebalo uvrstiti na popis trećih zemalja s kojima je Unija sklopila sporazum o uzajamnoj pomoći iz članka 369.m stavka 1. točke (c) Direktive 2006/112/EZ. |
| --- | --- |

(6)

Stoga bi Kraljevinu Norvešku trebalo uvrstiti na popis trećih zemalja s kojima je Unija sklopila sporazum o uzajamnoj pomoći iz članka 369.m stavka 1. točke (c) Direktive 2006/112/EZ.

| (7) | Budući da se relevantne materijalne odredbe Direktive 2006/112/EZ primjenjuju od 1. srpnja 2021., primjereno je da se ova Odluka primjenjuje od tog datuma. |
| --- | --- |

(7)

Budući da se relevantne materijalne odredbe Direktive 2006/112/EZ primjenjuju od 1. srpnja 2021., primjereno je da se ova Odluka primjenjuje od tog datuma.

| (8) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za administrativnu suradnju, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za administrativnu suradnju,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Treća zemlja s kojom je Unija sklopila sporazum o uzajamnoj pomoći čije je područje primjene slično području primjene Direktive 2010/24/EU i Uredbe (EU) br. 904/2010 je Kraljevina Norveška.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. srpnja 2021.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2021.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

(2)  Direktiva Vijeća (EU) 2017/2455 od 5. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ i Direktive 2009/132/EZ u pogledu određenih obveza u vezi s porezom na dodanu vrijednost za isporuku usluga i prodaju robe na daljinu (SL L 348, 29.12.2017., str. 7.).

2

(3)  Direktiva Vijeća (EU) 2019/1995 od 21. studenoga 2019. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu odredaba koje se odnose na prodaju robe na daljinu i određene isporuke robe na domaćem tržištu (SL L 310, 2.12.2019., str. 1.).

3

(4)  Direktiva Vijeća 2010/24/EU od 16. ožujka 2010. o uzajamnoj pomoći kod naplate potraživanja vezanih uz poreze, carine i druge mjere (SL L 84, 31.3.2010., str. 1.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EU) br. 904/2010 od 7. listopada 2010. o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (SL L 268, 12.10.2010., str. 1.).

5

(6)  
  SL L 195, 1.8.2018., str. 3.

6

---