# Euroopa Liidu L 183/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 183 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik25. mai 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 183

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik25. mai 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/822, 24. märts 2021, millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) nr 1003/2013 ja (EL) 2019/360 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt 2021. aastal võetavate aastaste järelevalvetasude osas (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/823, 20. mai 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/824, 21. mai 2021, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 540/2011 ja (EL) nr 820/2011 seoses toimeaine terbutüülasiini heakskiitmise tingimustega (
  1
  ) | 35 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/825, 20. mai 2021, millega pikendatakse täiendavalt otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus | 40 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/822, 24. märts 2021, millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) nr 1003/2013 ja (EL) 2019/360 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt 2021. aastal võetavate aastaste järelevalvetasude osas (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/823, 20. mai 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/824, 21. mai 2021, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 540/2011 ja (EL) nr 820/2011 seoses toimeaine terbutüülasiini heakskiitmise tingimustega (
  1
  )

1

35

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/825, 20. mai 2021, millega pikendatakse täiendavalt otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/822,

24. märts 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) nr 1003/2013 ja (EL) 2019/360 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt 2021. aastal võetavate aastaste järelevalvetasude osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 72 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (2) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kauplemisteabehoidlate poolt ESMA-le makstavad tasud arvutatakse meetodiga, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määrustes (EL) nr 1003/2013 (3) ja (EL) 2019/360 (4). Nende delegeeritud määruste kohase arvesse võetava käibe leidmisel kasutatav periood on aasta, mis eelneb aastale, mil makse tehakse. |
| --- | --- |

(1)

Kauplemisteabehoidlate poolt ESMA-le makstavad tasud arvutatakse meetodiga, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määrustes (EL) nr 1003/2013 (3) ja (EL) 2019/360 (4). Nende delegeeritud määruste kohase arvesse võetava käibe leidmisel kasutatav periood on aasta, mis eelneb aastale, mil makse tehakse.

| (2) | 1. veebruaril 2020 astus Ühendkuningriik välja Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest. Kooskõlas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artiklis 126 sätestatud üleminekuperioodiga lõppes liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(2)

1. veebruaril 2020 astus Ühendkuningriik välja Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest. Kooskõlas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artiklis 126 sätestatud üleminekuperioodiga lõppes liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis 31. detsembril 2020.

| (3) | Kaks Ühendkuningriigis asunud kauplemisteabehoidlat tõid osa oma teenustest ja tegevusest liitu üle, et nad saaksid jätkata tegevust ja teenuste osutamist liidus asutatud vastaspooltele. See on märkimisväärselt muutnud liidus tegutsevate kauplemisteabehoidlate arvu. |
| --- | --- |

(3)

Kaks Ühendkuningriigis asunud kauplemisteabehoidlat tõid osa oma teenustest ja tegevusest liitu üle, et nad saaksid jätkata tegevust ja teenuste osutamist liidus asutatud vastaspooltele. See on märkimisväärselt muutnud liidus tegutsevate kauplemisteabehoidlate arvu.

| (4) | Need liidu uued kauplemisteabehoidlad alustasid oma tegevust liidus põhimõtteliselt 2021. aasta jaanuaris ning 2020. aastal oli nende tegevus peaaegu olematu. Seega oleks nende järelevalvetasu 2021. aasta eest mittemärkimisväärne, kuigi nende tegevus on tõenäoliselt märkimisväärne. Selleks et tagada, et nad maksavad tasu, mis on proportsionaalne nende tegeliku käibega liidus, tuleks nende 2021. aasta eest makstavat järelevalvetasu arvutada nende 2021. aasta esimese poole arvesse võetava käibe põhjal. |
| --- | --- |

(4)

Need liidu uued kauplemisteabehoidlad alustasid oma tegevust liidus põhimõtteliselt 2021. aasta jaanuaris ning 2020. aastal oli nende tegevus peaaegu olematu. Seega oleks nende järelevalvetasu 2021. aasta eest mittemärkimisväärne, kuigi nende tegevus on tõenäoliselt märkimisväärne. Selleks et tagada, et nad maksavad tasu, mis on proportsionaalne nende tegeliku käibega liidus, tuleks nende 2021. aasta eest makstavat järelevalvetasu arvutada nende 2021. aasta esimese poole arvesse võetava käibe põhjal.

| (5) | Selleks et ESMA saaks võtta kauplemisteabehoidlatelt 2021. aastal tasu proportsionaalselt, kattes samal ajal oma kõik järelevalvega seotud kulud, on vaja muuta perioodi, millest lähtutakse kauplemisteabehoidlate poolt 2021. aastal ESMA-le makstavate aastatasude arvutamisel. Kuna asjaomased kauplemisteabehoidlad on ESMAs registreeritud määruse (EL) nr 648/2012 ja (EL) 2015/2365 alusel, tuleks osutatud perioodi muudatused teha samal ajal. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et ESMA saaks võtta kauplemisteabehoidlatelt 2021. aastal tasu proportsionaalselt, kattes samal ajal oma kõik järelevalvega seotud kulud, on vaja muuta perioodi, millest lähtutakse kauplemisteabehoidlate poolt 2021. aastal ESMA-le makstavate aastatasude arvutamisel. Kuna asjaomased kauplemisteabehoidlad on ESMAs registreeritud määruse (EL) nr 648/2012 ja (EL) 2015/2365 alusel, tuleks osutatud perioodi muudatused teha samal ajal.

| (6) | Delegeeritud määruseid (EL) nr 1003/2013 ja (EL) 2019/360 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määruseid (EL) nr 1003/2013 ja (EL) 2019/360 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Selleks et edendada kohe tulemuslikku ja tõhusat järelevalve- ja jõustamistegevust, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(7)

Selleks et edendada kohe tulemuslikku ja tõhusat järelevalve- ja jõustamistegevust, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 1003/2013 muutmine

Delegeeritud määrusesse (EL) nr 1003/2013 lisatakse artikkel 15a:

„Artikkel 15a

31. detsembri 2020. aasta seisuga registreeritud kauplemisteabehoidlate 2021. aasta järelevalvetasu

1.   31. detsembri 2020. aasta seisuga ESMAs juba registreeritud kauplemisteabehoidlatelt võetakse 2021. aasta eest järelevalvetasu, mis arvutatakse vastavalt artiklile 7. Artikli 7 lõike 2 punkti c kohaldamisel arvutatakse kauplemisteabehoidlate arvesse võetav käive vastavalt lõikele 2.

2.   Lõike 1 kohaldamisel võrdub kauplemisteabehoidlate arvesse võetav käive summaga, mis saadakse igast järgmisest elemendist kolmandiku liitmisel:

| a) | kauplemisteabehoidla põhitegevusest (tuletisinstrumentide andmete keskne kogumine ja säilitamine) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud tulud, mis on jagatud kõigi registreeritud kauplemisteabehoidlate põhitegevusest (tuletisinstrumentide andmete keskne kogumine ja säilitamine) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud kogutuluga; |
| --- | --- |

a)

kauplemisteabehoidla põhitegevusest (tuletisinstrumentide andmete keskne kogumine ja säilitamine) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud tulud, mis on jagatud kõigi registreeritud kauplemisteabehoidlate põhitegevusest (tuletisinstrumentide andmete keskne kogumine ja säilitamine) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud kogutuluga;

| b) | kauplemisteabehoidlale ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 teatatud tehingute arv, mis on jagatud kõigile registreeritud kauplemisteabehoidlatele ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 teatatud tehingute arvuga; |
| --- | --- |

b)

kauplemisteabehoidlale ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 teatatud tehingute arv, mis on jagatud kõigile registreeritud kauplemisteabehoidlatele ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 teatatud tehingute arvuga;

| c) | 30. juuni 2021. aasta seisuga registreeritud avatud positsioonide arv, mis on jagatud 30. juuni 2021. aasta seisuga kõigis registreeritud kauplemisteabehoidlates registreeritud avatud positsioonide arvuga. |
| --- | --- |

c)

30. juuni 2021. aasta seisuga registreeritud avatud positsioonide arv, mis on jagatud 30. juuni 2021. aasta seisuga kõigis registreeritud kauplemisteabehoidlates registreeritud avatud positsioonide arvuga.

3.   Lõikes 1 osutatud aastasest järelevalvetasust arvatakse maha summa, mille kauplemisteabehoidla on artikli 11 lõike 1 kohaselt tasunud enne 26. maid 2021.

Kui summa, mille kauplemisteabehoidla on artikli 11 lõike 1 kohaselt tasunud enne 26. maid 2021, on suurem kui lõike 1 kohaselt arvutatud aastane järelevalvetasu, maksab ESMA kauplemisteabehoidlale vahe tagasi.

4.   Erandina artikli 11 lõikest 1 on lõikes 1 osutatud kauplemisteabehoidlatelt 2021. aasta eest võetava järelevalvetasu maksmise tähtaeg 31. oktoober 2021.

5.   ESMA saadab lõikes 1 osutatud kauplemisteabehoidlatele arve 2021. aasta eest makstava järelevalvetasu kohta vähemalt 30 päeva enne maksekuupäeva.

6.   Kui 2021. aasta auditeeritud raamatupidamisaruanded muutuvad kättesaadavaks, esitavad lõikes 1 osutatud kauplemisteabehoidlad ESMA-le artikli 3 lõikes 1 osutatud 2021. aasta näitajad.

Kauplemisteabehoidlad tasuvad 2021. aasta eest tegelikult makstud järelevalvetasu ja sellise aastase järelevalvetasu vahe, mis oleks 2021. aasta eest makstud, kui arvesse võetav käive oleks arvutatud esimese lõigu kohaselt esitatud näitajate põhjal.

ESMA saadab arve teise lõigu kohase lisamakse kohta hiljemalt 30 päeva enne asjaomast maksekuupäeva.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) 2019/360 muutmine

Delegeeritud määrusesse (EL) 2019/360 lisatakse artikkel 15a:

„Artikkel 15a

31. detsembri 2020. aasta seisuga registreeritud kauplemisteabehoidlate 2021. aasta järelevalvetasu

1.   31. detsembri 2020. aasta seisuga ESMAs juba registreeritud kauplemisteabehoidlatelt võetakse 2021. aasta eest järelevalvetasu, mis arvutatakse vastavalt artiklile 6. Artikli 6 lõike 2 punkti b kohaldamisel arvutatakse kauplemisteabehoidlate arvesse võetav käive vastavalt lõikele 2.

2.   Lõike 1 kohaldamisel võrdub kauplemisteabehoidlate arvesse võetav käive järgmiste elementide summaga:

| — | kauplemisteabehoidla põhitegevusest (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute andmete keskne kogumine ja säilitamine) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud tulud ning |
| --- | --- |

—

kauplemisteabehoidla põhitegevusest (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute andmete keskne kogumine ja säilitamine) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud tulud ning

| — | kauplemisteabehoidla kõrvalteenustest ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud arvesse võetavad tulud vastavalt artikli 2 lõigetele 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

kauplemisteabehoidla kõrvalteenustest ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud arvesse võetavad tulud vastavalt artikli 2 lõigetele 1 ja 2,

mis on jagatud järgmiste elementide summaga:

| — | kõigi registreeritud kauplemisteabehoidlate põhitegevusest (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute andmete keskne kogumine ja säilitamine) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud kogutulud ning |
| --- | --- |

—

kõigi registreeritud kauplemisteabehoidlate põhitegevusest (väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute andmete keskne kogumine ja säilitamine) ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud kogutulud ning

| — | kõigi registreeritud kauplemisteabehoidlate kõrvalteenustest ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud arvesse võetavad tulud vastavalt artikli 2 lõigetele 1 ja 2. |
| --- | --- |

—

kõigi registreeritud kauplemisteabehoidlate kõrvalteenustest ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 2021 saadud arvesse võetavad tulud vastavalt artikli 2 lõigetele 1 ja 2.

3.   Lõikes 1 osutatud aastasest järelevalvetasust arvatakse maha summa, mille kauplemisteabehoidla on artikli 10 lõike 1 kohaselt tasunud enne 26. maid 2021.

Kui summa, mille kauplemisteabehoidla on artikli 10 lõike 1 kohaselt tasunud enne 26. maid 2021, on suurem kui lõike 1 kohaselt arvutatud aastane järelevalvetasu, maksab ESMA kauplemisteabehoidlale vahe tagasi.

4.   Erandina artikli 10 lõikest 1 on lõikes 1 osutatud kauplemisteabehoidlatelt 2021. aasta eest võetava järelevalvetasu maksmise tähtaeg 31. oktoober 2021.

5.   ESMA saadab lõikes 1 osutatud kauplemisteabehoidlatele arve 2021. aasta eest makstava järelevalvetasu kohta vähemalt 30 päeva enne maksekuupäeva.

6.   Kui 2021. aasta auditeeritud raamatupidamisaruanded muutuvad kättesaadavaks, esitavad lõikes 1 osutatud kauplemisteabehoidlad ESMA-le artikli 2 lõikes 3 osutatud 2021. aasta näitajad.

Kauplemisteabehoidlad tasuvad 2021. aasta eest tegelikult makstud järelevalvetasu ja sellise aastase järelevalvetasu vahe, mis oleks 2021. aasta eest makstud, kui arvesse võetav käive oleks arvutatud esimese lõigu kohaselt esitatud näitajate põhjal.

ESMA saadab arve teise lõigu kohase lisamakse kohta hiljemalt 30 päeva enne asjaomast maksekuupäeva.“

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 337, 23.12.2015, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 12. juuli 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1003/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt võetavate tasudega (ELT L 279, 19.10.2013, lk 4).

3

(4)  Komisjoni 13. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/360, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/2365 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatelt võetavate tasudega (ELT L 81, 22.3.2019, lk 58).

4

---

| 25.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/823,

20. mai 2021,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Komisjon kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2015/309 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine“). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2015/309 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes (edaspidi „esialgne uurimine“).

2

| (2) | Pärast kõigi eksportivate tootjate subsideerimist käsitlevat osalist vahepealset läbivaatamist otsustas komisjon 4. juunil 2018 säilitada algselt kehtestatud meetmed (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/823) (3). Komisjon leidis, et forellikasvatajatele antavaid subsiidiume käsitlevate Türgi õigusaktide muutmine, mis oli läbivaatamise aluseks, ei õigustanud tasakaalustavate tollimaksude läbivaatamist kõigi Türgi forellikasvatajate puhul. Siiski täheldati, et seadusemuudatuse mõju oli äriühingu tasandil erinev ja sõltus iga äriühingu konkreetsest olukorrast (4). |
| --- | --- |

(2)

Pärast kõigi eksportivate tootjate subsideerimist käsitlevat osalist vahepealset läbivaatamist otsustas komisjon 4. juunil 2018 säilitada algselt kehtestatud meetmed (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/823) (3). Komisjon leidis, et forellikasvatajatele antavaid subsiidiume käsitlevate Türgi õigusaktide muutmine, mis oli läbivaatamise aluseks, ei õigustanud tasakaalustavate tollimaksude läbivaatamist kõigi Türgi forellikasvatajate puhul. Siiski täheldati, et seadusemuudatuse mõju oli äriühingu tasandil erinev ja sõltus iga äriühingu konkreetsest olukorrast (4).

3

4

| (3) | 15. mail 2020 muutis komisjon pärast osalist vahepealset läbivaatamist tasakaalustava tollimaksu määra ühe eksportiva tootja puhul (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/658) (5). |
| --- | --- |

(3)

15. mail 2020 muutis komisjon pärast osalist vahepealset läbivaatamist tasakaalustava tollimaksu määra ühe eksportiva tootja puhul (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/658) (5).

5

| (4) | Praegu kehtivad lõplikud tasakaalustavad tollimaksud jäävad vahemikku 1,5–9,5 %. |
| --- | --- |

(4)

Praegu kehtivad lõplikud tasakaalustavad tollimaksud jäävad vahemikku 1,5–9,5 %.

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (5) | Pärast aegumisteate (6) avaldamist sai komisjon alusmääruse artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(5)

Pärast aegumisteate (6) avaldamist sai komisjon alusmääruse artikli 18 kohase läbivaatamistaotluse.

6

| (6) | Taotluse esitas 25. novembril 2019 Taani Vesiviljelusliit (edaspidi „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 40 % teatava vikerforelli kogutoodangust liidus. Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise jätkumise ning seeläbi liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(6)

Taotluse esitas 25. novembril 2019 Taani Vesiviljelusliit (edaspidi „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 40 % teatava vikerforelli kogutoodangust liidus. Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise jätkumise ning seeläbi liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (7) | Enne meetmete aegumise läbivaatamise algatamist teatas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 22 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 7 Türgi valitsusele, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus Türgi valitsust konsultatsioonidele, et tuua läbivaatamistaotluse sisu asjus selgust ja jõuda mõlemat osapoolt rahuldava lahenduseni. Konsultatsioonid toimusid 20. veebruaril 2020. |
| --- | --- |

(7)

Enne meetmete aegumise läbivaatamise algatamist teatas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 22 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 7 Türgi valitsusele, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus Türgi valitsust konsultatsioonidele, et tuua läbivaatamistaotluse sisu asjus selgust ja jõuda mõlemat osapoolt rahuldava lahenduseni. Konsultatsioonid toimusid 20. veebruaril 2020.

| (8) | Uurimise algatamisele eelnenud konsultatsioonide käigus märkis Türgi valitsus, et Türgi toetussüsteemid on oluliselt muutunud, kuna toetuste kogusumma ja toetatav tootmismaht on alates 2013. aastast märkimisväärselt vähenenud. Seetõttu oli Türgi valitsus veendunud, et aegumise läbivaatamist ei ole vaja algatada. |
| --- | --- |

(8)

Uurimise algatamisele eelnenud konsultatsioonide käigus märkis Türgi valitsus, et Türgi toetussüsteemid on oluliselt muutunud, kuna toetuste kogusumma ja toetatav tootmismaht on alates 2013. aastast märkimisväärselt vähenenud. Seetõttu oli Türgi valitsus veendunud, et aegumise läbivaatamist ei ole vaja algatada.

| (9) | Komisjon leidis, et läbivaatamistaotluses esitatud tõendid hõlmasid teavet, mis oli taotluse esitajale selles etapis mõistlikult kättesaadav. Nagu nähtub tõendusmaterjali piisavust käsitlevast märgukirjast, mis sisaldab komisjoni hinnangut kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele väidetavate subsiidiumide kohta ja mille alusel komisjon uurimise algatas, oli uurimise algatamise etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et väidetavad subsiidiumid olid olemasolu, suuruse ja laadi poolest tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon leidis, et läbivaatamistaotluses esitatud tõendid hõlmasid teavet, mis oli taotluse esitajale selles etapis mõistlikult kättesaadav. Nagu nähtub tõendusmaterjali piisavust käsitlevast märgukirjast, mis sisaldab komisjoni hinnangut kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele väidetavate subsiidiumide kohta ja mille alusel komisjon uurimise algatas, oli uurimise algatamise etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et väidetavad subsiidiumid olid olemasolu, suuruse ja laadi poolest tasakaalustatavad.

1.3.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (10) | Olles alusmääruse artikli 25 lõiget 1 kohaldades konsulteerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (7) artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komiteega ja jõudnud järeldusele, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 27. veebruaril 2020Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (8) (edaspidi „algatamisteade“) alusmääruse artikli 18 kohase aegumise läbivaatamise algatamisest. Võttes arvesse alusmääruse artikli 18 lõiget 2, koostas komisjon tõendusmaterjali piisavust käsitleva märgukirja, milles anti hinnang kõigile komisjoni käsutuses olevate tõenditele, mille põhjal komisjon algatas uurimise. |
| --- | --- |

(10)

Olles alusmääruse artikli 25 lõiget 1 kohaldades konsulteerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (7) artikli 15 lõike 1 alusel asutatud komiteega ja jõudnud järeldusele, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 27. veebruaril 2020Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (8) (edaspidi „algatamisteade“) alusmääruse artikli 18 kohase aegumise läbivaatamise algatamisest. Võttes arvesse alusmääruse artikli 18 lõiget 2, koostas komisjon tõendusmaterjali piisavust käsitleva märgukirja, milles anti hinnang kõigile komisjoni käsutuses olevate tõenditele, mille põhjal komisjon algatas uurimise.

7

Euroopa Liidu Teatajas

8

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (11) | Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“) (9). |
| --- | --- |

(11)

Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“) (9).

9

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (12) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ja Türgi valitsust, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(12)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ja Türgi valitsust, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema.

| (13) | Kõigil isikutel paluti teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutel oli ka võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(13)

Kõigil isikutel paluti teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Huvitatud isikutel oli ka võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

1.6.   Valikuuring

Valikuuring

| (14) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute valikuuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute valikuuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

1.6.1.   Liidu tootjate valikuuring

Liidu tootjate valikuuring

| (15) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 1 lähtus komisjon esialgse valimi moodustamisel suurimast tüüpilisest tootmis- ja müügimahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, võttes arvesse ka geograafilist esindatust. Valim koosnes kaheksast liidu tootjast, kes kõik olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (edaspidi „VKEd“). Esialgu valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 14 % liidu toodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 1 lähtus komisjon esialgse valimi moodustamisel suurimast tüüpilisest tootmis- ja müügimahust, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida, võttes arvesse ka geograafilist esindatust. Valim koosnes kaheksast liidu tootjast, kes kõik olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (edaspidi „VKEd“). Esialgu valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 14 % liidu toodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

| (16) | Komisjon sai märkused Taani Vesiviljelusliidult. Selle põhjal ja suurima tüüpilise tootmismahu hõlmamiseks otsustas komisjon lisada lõplikusse valimisse ühe külmutatud forelli tootja ja asendada ühe esialgselt valitud tootja teisega. Muid märkusi ei saadud. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon sai märkused Taani Vesiviljelusliidult. Selle põhjal ja suurima tüüpilise tootmismahu hõlmamiseks otsustas komisjon lisada lõplikusse valimisse ühe külmutatud forelli tootja ja asendada ühe esialgselt valitud tootja teisega. Muid märkusi ei saadud.

| (17) | Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 24, ei vastanud üks valimisse kaasatud liidu tootja küsimustikule ja jäeti seetõttu valimist välja. Ülejäänud valimisse kuulunud liidu tootjate toodang moodustas endiselt 13 % liidu toodangust ja see valim oli liidu tootmisharu esindav, arvestades liidu tootjate suurt arvu. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 24, ei vastanud üks valimisse kaasatud liidu tootja küsimustikule ja jäeti seetõttu valimist välja. Ülejäänud valimisse kuulunud liidu tootjate toodang moodustas endiselt 13 % liidu toodangust ja see valim oli liidu tootmisharu esindav, arvestades liidu tootjate suurt arvu.

1.6.2.   Importijate valikuuring

Importijate valikuuring

| (18) | Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (19) | Kuna ükski sõltumatu importija endast teada ei andnud, ei olnud valikuuringut vaja teha. |
| --- | --- |

(19)

Kuna ükski sõltumatu importija endast teada ei andnud, ei olnud valikuuringut vaja teha.

1.6.3.   Türgi eksportivate tootjate valikuuring

Türgi eksportivate tootjate valikuuring

| (20) | Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõikidel Türgi eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Peale selle palus komisjon Türgi Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõikidel Türgi eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Peale selle palus komisjon Türgi Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (21) | Nõutud teabe esitasid ja valimisse kaasamisega nõustusid viisteist Türgi eksportivat tootjat / eksportivate tootjate rühma. Nende äriühingute arvele langeb Türgi kogu teatava vikerforelli liitu suunatud deklareeritud eksport läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(21)

Nõutud teabe esitasid ja valimisse kaasamisega nõustusid viisteist Türgi eksportivat tootjat / eksportivate tootjate rühma. Nende äriühingute arvele langeb Türgi kogu teatava vikerforelli liitu suunatud deklareeritud eksport läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (22) | Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 1 moodustas komisjon kolmest eksportivast tootjast / eksportivate tootjate rühmast koosneva valimi, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valim esindas üle 70 % liitu suunatud deklareeritud eksportmüügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 1 moodustas komisjon kolmest eksportivast tootjast / eksportivate tootjate rühmast koosneva valimi, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valim esindas üle 70 % liitu suunatud deklareeritud eksportmüügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (23) | Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Türgi ametiasutustega. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Türgi ametiasutustega. Ühtegi märkust ei esitatud.

1.6.4.   Vastused küsimustikele ja koostööst keeldumine

Vastused küsimustikele ja koostööst keeldumine

| (24) | Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud üheksale valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud eksportivale tootjale ja Türgi valitsusele. Üks valimisse kaasatud liidu tootja teatas komisjonile, et tal ei ole võimalik küsimustikule vastata. Ka üks valimisse kaasatud eksportiv tootja ei vastanud küsimustikule. Selle tulemusena saadi vastused küsimustikule kaheksalt liidu tootjalt, kahelt valimisse kaasatud eksportivalt tootjalt ja Türgi valitsuselt. |
| --- | --- |

(24)

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon küsimustikud üheksale valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud eksportivale tootjale ja Türgi valitsusele. Üks valimisse kaasatud liidu tootja teatas komisjonile, et tal ei ole võimalik küsimustikule vastata. Ka üks valimisse kaasatud eksportiv tootja ei vastanud küsimustikule. Selle tulemusena saadi vastused küsimustikule kaheksalt liidu tootjalt, kahelt valimisse kaasatud eksportivalt tootjalt ja Türgi valitsuselt.

| (25) | Valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul, kes koostööst keeldus, otsustas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1 teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Asjaomast eksportivat tootjat teavitati vastavalt. Ühtegi märkust ei esitatud. Nende kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja eksportmüük, kes esitasid küsimustikule täielikud vastused, hõlmas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt üle 60 % deklareeritud eksportmüügist liitu. |
| --- | --- |

(25)

Valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul, kes koostööst keeldus, otsustas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1 teha oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Asjaomast eksportivat tootjat teavitati vastavalt. Ühtegi märkust ei esitatud. Nende kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja eksportmüük, kes esitasid küsimustikule täielikud vastused, hõlmas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt üle 60 % deklareeritud eksportmüügist liitu.

1.6.5.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (26) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhangu ja sellega toimetulekuks võetud meetmete (10) tõttu ei olnud komisjonil siiski võimalik teha alusmääruse artikli 26 kohaseid kontrollkäike kõigi asjaomaste äriühingute valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil järgmiste äriühingute esitatud teavet:
  Liidu tootjad:






  — | Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Itaalia), |
| --- | --- | --- |

(26)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhangu ja sellega toimetulekuks võetud meetmete (10) tõttu ei olnud komisjonil siiski võimalik teha alusmääruse artikli 26 kohaseid kontrollkäike kõigi asjaomaste äriühingute valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil järgmiste äriühingute esitatud teavet:

10

Liidu tootjad:

—

Az Agr Ittica Rio Selva Srl Soc Agr (Itaalia),

| — | Danaqua Aps (Taani), |
| --- | --- |

—

Danaqua Aps (Taani),

| — | Gospodarstwo Rybackie Bytów (Poola), |
| --- | --- |

—

Gospodarstwo Rybackie Bytów (Poola),

| — | Gruppo Sais (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Gruppo Sais (Itaalia),

| — | Sas Lefevre Surgeles (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Sas Lefevre Surgeles (Prantsusmaa),

| — | Snaptun Frysehus A/S (Taani), |
| --- | --- |

—

Snaptun Frysehus A/S (Taani),

| — | Tres Mares (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Tres Mares (Hispaania),

| — | Truite Service (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Truite Service (Prantsusmaa).

Eksportivad tootjad:

| — | seotud äriühingute kontsern GMS, Türgi:






  — | Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş., Muğla, Türgi; |
| --- | --- | --- |

—

seotud äriühingute kontsern GMS, Türgi:

—

Gümüşdoğa Su Ürünleri Üretim İhracat İthalat A.Ş., Muğla, Türgi;

| — | Dalga Seafood Ltd., Ateena, Kreeka; |
| --- | --- |

—

Dalga Seafood Ltd., Ateena, Kreeka;

| — | seotud äriühingute kontsern „Özpekler“, Türgi:






  — | Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret, Limited Şirketi, Denizli, Türgi; |
| --- | --- | --- |

—

seotud äriühingute kontsern „Özpekler“, Türgi:

—

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret, Limited Şirketi, Denizli, Türgi;

| — | Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti., Denizli, Türgi. |
| --- | --- |

—

Özpekler İthalat İhracat Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Ltd. Şti., Denizli, Türgi.

Türgi valitsus:

| — | Türgi Vabariigi Kaubandusministeerium; |
| --- | --- |

—

Türgi Vabariigi Kaubandusministeerium;

| — | Türgi Vabariigi Põllumajandus- ja Metsandusministeerium; |
| --- | --- |

—

Türgi Vabariigi Põllumajandus- ja Metsandusministeerium;

| — | Türgi Vabariigi Panganduse Reguleerimise ja Järelevalve Amet; |
| --- | --- |

—

Türgi Vabariigi Panganduse Reguleerimise ja Järelevalve Amet;

| — | Türgi Vabariigi Rahandusministeerium; |
| --- | --- |

—

Türgi Vabariigi Rahandusministeerium;

| — | Türgi Vabariigi põllumajanduskrediidiühistud; |
| --- | --- |

—

Türgi Vabariigi põllumajanduskrediidiühistud;

| — | Türgi Vabariigi Keskpank; |
| --- | --- |

—

Türgi Vabariigi Keskpank;

| — | Eximbank, Türgi Vabariik; |
| --- | --- |

—

Eximbank, Türgi Vabariik;

| — | Türgi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamise organisatsioon (KOSGEB), Türgi Vabariik; |
| --- | --- |

—

Türgi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamise organisatsioon (KOSGEB), Türgi Vabariik;

| — | põllumajanduskindlustuspuul, Türgi Vabariik; |
| --- | --- |

—

põllumajanduskindlustuspuul, Türgi Vabariik;

| — | Türgi Vabariigi Tööstus- ja Tehnoloogiaministeerium. |
| --- | --- |

—

Türgi Vabariigi Tööstus- ja Tehnoloogiaministeerium.

1.6.6.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (27) | 26. märtsil 2021 avaldas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada kehtivad tasakaalustavad tollimaksud. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(27)

26. märtsil 2021 avaldas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses säilitada kehtivad tasakaalustavad tollimaksud. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (28) | Võttes arvesse teatavaid lõplike järelduste teatavakstegemise järel esitatud väiteid, mis mõjutasid uurimise tulemusi, avaldas komisjon 14. aprillil 2021 need faktid ja kaalutlused, millele tuginedes ta muutis varem teatavaks tehtud lõplikke järeldusi. Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust täiendavate järelduste teatavakstegemist oma märkused. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse teatavaid lõplike järelduste teatavakstegemise järel esitatud väiteid, mis mõjutasid uurimise tulemusi, avaldas komisjon 14. aprillil 2021 need faktid ja kaalutlused, millele tuginedes ta muutis varem teatavaks tehtud lõplikke järeldusi. Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust täiendavate järelduste teatavakstegemist oma märkused.

| (29) | Komisjon vaatas huvitatud isikute märkused läbi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud huvitatud isikutele võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon vaatas huvitatud isikute märkused läbi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud huvitatud isikutele võimaldati ärakuulamine.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (30) | Vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, nimelt vikerforell (Oncorhynchus mykiss) (edaspidi „forell“):






  — | eluskala, kaaluga 1,2 kg või vähem, või |
| --- | --- | --- |

(30)

Vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, nimelt vikerforell (Oncorhynchus mykiss) (edaspidi „forell“):

Oncorhynchus mykiss

—

eluskala, kaaluga 1,2 kg või vähem, või

| — | värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud kala:






  — | terve kala koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1,2 kg või vähem, või |
| --- | --- | --- |

—

värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud kala:

—

terve kala koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1,2 kg või vähem, või

| — | ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1 kg või vähem, või |
| --- | --- |

—

ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1 kg või vähem, või

| — | kalafilee, kaaluga 400 g tükk või vähem, |
| --- | --- |

—

kalafilee, kaaluga 400 g tükk või vähem,

| — | mis on pärit Türgi Vabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

—

mis on pärit Türgi Vabariigist (edaspidi „asjaomane riik“) kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (31) | Komisjon leidis samamoodi kui esialgses uurimises, et Türgis toodetud ja liitu eksporditud tootel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdud tootel on samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusostarve. Seepärast käsitati neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon leidis samamoodi kui esialgses uurimises, et Türgis toodetud ja liitu eksporditud tootel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdud tootel on samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusostarve. Seepärast käsitati neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (32) | Seoses vaatlusaluse tootega tehtud esialgse uurimise ning põhjendustes 2 ja 3 nimetatud osaliste vahepealsete läbivaatamiste käigus uuritud subsiidiumide alusel uuriti läbivaatamistaotluses esitatud teavet ning Türgi valitsuse ja valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud teavet ning järgmisi meetmeid, mis väidetavalt hõlmasid subsiidiumide andmist.
  Rahaliste vahendite otsene ülekandmine – toetused:






  — | alla 1 kg kaaluva forelli kasvatamise toetamine; |
| --- | --- | --- |

(32)

Seoses vaatlusaluse tootega tehtud esialgse uurimise ning põhjendustes 2 ja 3 nimetatud osaliste vahepealsete läbivaatamiste käigus uuritud subsiidiumide alusel uuriti läbivaatamistaotluses esitatud teavet ning Türgi valitsuse ja valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud teavet ning järgmisi meetmeid, mis väidetavalt hõlmasid subsiidiumide andmist.

Rahaliste vahendite otsene ülekandmine – toetused:

—

alla 1 kg kaaluva forelli kasvatamise toetamine;

| — | 1–1,2 kg kaaluva forelli kasvatamise toetamine; |
| --- | --- |

—

1–1,2 kg kaaluva forelli kasvatamise toetamine;

| — | toetus forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades; |
| --- | --- |

—

toetus forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades;

| — | suletud tootmissüsteem; |
| --- | --- |

—

suletud tootmissüsteem;

| — | kalakasvatus pinnasesse kaevatud tiikides; |
| --- | --- |

—

kalakasvatus pinnasesse kaevatud tiikides;

| — | toetus põllumajanduslikele kirjastamis- ja konsultatsiooniteenustele; |
| --- | --- |

—

toetus põllumajanduslikele kirjastamis- ja konsultatsiooniteenustele;

| — | kalalaevade kasutuselt kõrvaldamise toetus. |
| --- | --- |

—

kalalaevade kasutuselt kõrvaldamise toetus.

Saamata jäänud tulu:

| — | laevakütuse tarbimismaksu vähendamine; |
| --- | --- |

—

laevakütuse tarbimismaksu vähendamine;

| — | vesiviljelussektoris tehtavate investeeringute toetamine. |
| --- | --- |

—

vesiviljelussektoris tehtavate investeeringute toetamine.

Rahaliste vahendite otsene ülekandmine – soodustingimustel rahastamine:

| — | vesiviljelussektori kindlustusmaksete toetus; |
| --- | --- |

—

vesiviljelussektori kindlustusmaksete toetus;

| — | sooduslaenud. |
| --- | --- |

—

sooduslaenud.

3.1.   Rahaliste vahendite otsene ülekandmine – toetused

Rahaliste vahendite otsene ülekandmine – toetused

3.1.1.   Alla 1 kg kaaluva forelli kasvatamise toetamine

Alla 1 kg kaaluva forelli kasvatamise toetamine

3.1.1.1.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (33) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti presidendi dekreedi nr 2019/1691 (11) (edaspidi „dekreet nr 1691“) alusel otsetoetust alla 1 kg kaaluva forelli kasvatajatele. Dekreedi rakendamise menetlused ja põhimõtted on sätestatud toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi välja antud kommünikees nr 2019/56 (12) (edaspidi „kommünikee nr 56“). Toetuse summaks kehtestati 0,75 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 350 000 kg suuruse aastatoodangu puhul. |
| --- | --- |

(33)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti presidendi dekreedi nr 2019/1691 (11) (edaspidi „dekreet nr 1691“) alusel otsetoetust alla 1 kg kaaluva forelli kasvatajatele. Dekreedi rakendamise menetlused ja põhimõtted on sätestatud toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi välja antud kommünikees nr 2019/56 (12) (edaspidi „kommünikee nr 56“). Toetuse summaks kehtestati 0,75 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 350 000 kg suuruse aastatoodangu puhul.

11

12

| (34) | Kõnealune toetus vaadatakse läbi igal aastal põllumajandustoetuste iga-aastase läbivaatamise raames. Komisjon märkis, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jätkati toetuse andmist ilma märkimisväärsete muutusteta, tuginedes dekreedile nr 2020/3190 (13) ja vastavale kommünikeele, millega kehtestati sellise toetuse andmise tingimused (14). |
| --- | --- |

(34)

Kõnealune toetus vaadatakse läbi igal aastal põllumajandustoetuste iga-aastase läbivaatamise raames. Komisjon märkis, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jätkati toetuse andmist ilma märkimisväärsete muutusteta, tuginedes dekreedile nr 2020/3190 (13) ja vastavale kommünikeele, millega kehtestati sellise toetuse andmise tingimused (14).

13

14

3.1.1.2.   Järeldus

Järeldus

| (35) | Nagu esialgne uurimine kinnitas, (15) kujutavad need meetmed endast tasakaalustatavaid subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Türgi valitsuse rahaliste vahendite otseste subsiidiumide vormis ülekandmist forellikasvatajatele. |
| --- | --- |

(35)

Nagu esialgne uurimine kinnitas, (15) kujutavad need meetmed endast tasakaalustatavaid subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st Türgi valitsuse rahaliste vahendite otseste subsiidiumide vormis ülekandmist forellikasvatajatele.

15

| (36) | Need otsesed subsiidiumid on konkreetsed ja tasakaalustatavad alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna toetust andev asutus ja õigusaktid, mille alusel toetust andev asutus tegutseb, lubavad juurdepääsu kõnealustele toetustele sõnaselgelt vaid vesiviljelussektoris tegutsevatele ettevõtetele. Vesiviljelusega tegelevad ettevõtted on sõnaselgelt ära märgitud ja forell on konkreetselt nimetatud ühe liigina, mille suhtes kõnealust subsiidiumikava rakendatakse. |
| --- | --- |

(36)

Need otsesed subsiidiumid on konkreetsed ja tasakaalustatavad alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna toetust andev asutus ja õigusaktid, mille alusel toetust andev asutus tegutseb, lubavad juurdepääsu kõnealustele toetustele sõnaselgelt vaid vesiviljelussektoris tegutsevatele ettevõtetele. Vesiviljelusega tegelevad ettevõtted on sõnaselgelt ära märgitud ja forell on konkreetselt nimetatud ühe liigina, mille suhtes kõnealust subsiidiumikava rakendatakse.

3.1.1.3.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (37) | Komisjon tegi kindlaks, et kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames toetust. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon tegi kindlaks, et kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames toetust.

| (38) | Toetus äriühingu kohta oli otsene keskmine toetussumma, mida äriühing sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enda kasvatatud eluskalade eest. Mõlemal juhul esitasid äriühingud teabe toetuse summa ja toetuse andja kohta. Äriühingud kajastasid selle tulu oma raamatupidamisarvestuses enamasti subsiidiumitulu rubriigis ja lasid neid raamatupidamisaruandeid sõltumatult auditeerida. Seda on peetud otseseks tõendiks subsiidiumi kohta, mille kaudu saadi kasu. |
| --- | --- |

(38)

Toetus äriühingu kohta oli otsene keskmine toetussumma, mida äriühing sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enda kasvatatud eluskalade eest. Mõlemal juhul esitasid äriühingud teabe toetuse summa ja toetuse andja kohta. Äriühingud kajastasid selle tulu oma raamatupidamisarvestuses enamasti subsiidiumitulu rubriigis ja lasid neid raamatupidamisaruandeid sõltumatult auditeerida. Seda on peetud otseseks tõendiks subsiidiumi kohta, mille kaudu saadi kasu.

| (39) | Nagu esialgne uurimine kinnitas, (16) anti kõnealuseid subsiidiume ka äriühingutele, kes lisaks forelli kasvatamisele ostsid seda teataval hulgal ka sõltumatutelt äriühingutelt töötlemiseks, sest vaatlusalune toode hõlmab nii otseselt subsideeritud toorainet, st elusforelli, kui ka tootmisahela järgmise etapi tooteid, nagu värske või külmutatud terve kala, fileed ja suitsukala. Kooskõlas esialgse uurimise metoodikaga arvutati ostetud kala puhul saadud kasu Türgi ametiasutuste antud subsiidiumide kogusumma alusel, mis jagati Türgis subsideeritud forellitoodangu kogumahuga. |
| --- | --- |

(39)

Nagu esialgne uurimine kinnitas, (16) anti kõnealuseid subsiidiume ka äriühingutele, kes lisaks forelli kasvatamisele ostsid seda teataval hulgal ka sõltumatutelt äriühingutelt töötlemiseks, sest vaatlusalune toode hõlmab nii otseselt subsideeritud toorainet, st elusforelli, kui ka tootmisahela järgmise etapi tooteid, nagu värske või külmutatud terve kala, fileed ja suitsukala. Kooskõlas esialgse uurimise metoodikaga arvutati ostetud kala puhul saadud kasu Türgi ametiasutuste antud subsiidiumide kogusumma alusel, mis jagati Türgis subsideeritud forellitoodangu kogumahuga.

16

3.1.2.   1–1,2 kg kaaluva forelli kasvatamise toetamine

1–1,2 kg kaaluva forelli kasvatamise toetamine

3.1.2.1.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (40) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti forellikasvatajatele dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust üle 1 kg kaaluva forelli kasvatamiseks. Toetuse summaks kehtestati 1,50 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 350 000 kg suuruse aastatoodangu puhul. |
| --- | --- |

(40)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti forellikasvatajatele dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust üle 1 kg kaaluva forelli kasvatamiseks. Toetuse summaks kehtestati 1,50 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 350 000 kg suuruse aastatoodangu puhul.

3.1.2.2.   Järeldus

Järeldus

| (41) | Nagu viimane vahepealne läbivaatamine kinnitas, (17) oli üle 1 kg kaaluva forelli kasvatamise eest makstava subsiidiumi tegelik eesmärk toetada üle 1,2 kg kaaluva forelli kasvatamist, mis ei kuulu vaatlusaluse toote määratluse alla. Seega järeldas komisjon, et sellist toetust ei saa käsitada vaatlusaluse toote tootjatele makstava tasakaalustatava subsiidiumina. |
| --- | --- |

(41)

Nagu viimane vahepealne läbivaatamine kinnitas, (17) oli üle 1 kg kaaluva forelli kasvatamise eest makstava subsiidiumi tegelik eesmärk toetada üle 1,2 kg kaaluva forelli kasvatamist, mis ei kuulu vaatlusaluse toote määratluse alla. Seega järeldas komisjon, et sellist toetust ei saa käsitada vaatlusaluse toote tootjatele makstava tasakaalustatava subsiidiumina.

17

3.1.3.   Toetus forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades

Toetus forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades

3.1.3.1.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (42) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti forellikasvatajatele dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades. Toetuse summaks kehtestati 1,50 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 350 000 kg suuruse aastatoodangu puhul. |
| --- | --- |

(42)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti forellikasvatajatele dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust forelli aretamiseks haiguste eest kaitstud haudejaamades. Toetuse summaks kehtestati 1,50 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 350 000 kg suuruse aastatoodangu puhul.

3.1.3.2.   Järeldus

Järeldus

| (43) | Nagu viimane vahepealne läbivaatamine kinnitas, (18) leidis komisjon, et selline toetus (otsetoetuse vormis) kujutas endast forellikasvatuse subsiidiume, mis sarnanesid otsetoetustega, nimelt rahalise toetusega, millest saadi kasu vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ja artikli 3 lõikele 2. Kuna toetust anti üksnes forellikasvatajatele, järeldas komisjon, et kava oli konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Kasu seisnes otsetoetuste andmises forellikasvatajatele, kes vastasid toetuse saamise kriteeriumidele. Seega järeldas komisjon, et toetust võib pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks. |
| --- | --- |

(43)

Nagu viimane vahepealne läbivaatamine kinnitas, (18) leidis komisjon, et selline toetus (otsetoetuse vormis) kujutas endast forellikasvatuse subsiidiume, mis sarnanesid otsetoetustega, nimelt rahalise toetusega, millest saadi kasu vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ja artikli 3 lõikele 2. Kuna toetust anti üksnes forellikasvatajatele, järeldas komisjon, et kava oli konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Kasu seisnes otsetoetuste andmises forellikasvatajatele, kes vastasid toetuse saamise kriteeriumidele. Seega järeldas komisjon, et toetust võib pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks.

18

3.1.3.3.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (44) | Komisjon tegi siiski kindlaks, et kaks valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivat tootjat ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toetust forelliaretuseks haiguste eest kaitstud haudejaamades. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon tegi siiski kindlaks, et kaks valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivat tootjat ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toetust forelliaretuseks haiguste eest kaitstud haudejaamades.

3.1.4.   Suletud tootmissüsteem

Suletud tootmissüsteem

3.1.4.1.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (45) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust kalakasvatuseks suletud süsteemis, (19) kusjuures forell oli üks hõlmatud liikidest. Toetuse summaks kehtestati 1,50 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 350 000 kg suuruse aastatoodangu puhul. |
| --- | --- |

(45)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust kalakasvatuseks suletud süsteemis, (19) kusjuures forell oli üks hõlmatud liikidest. Toetuse summaks kehtestati 1,50 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 350 000 kg suuruse aastatoodangu puhul.

19

3.1.4.2.   Järeldus

Järeldus

| (46) | Komisjon leidis, et selline toetus (otsetoetuse vormis) kujutas endast forellikasvatuse subsiidiume, mis sarnanesid otsetoetustega, nimelt rahalise toetusega, millest saadi kasu vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ja artikli 3 lõikele 2. Kuna toetust anti forelli (üks hõlmatud liikidest) kasvatajatele, järeldas komisjon, et kava oli konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Kasu seisnes otsetoetuste andmises forellikasvatajatele, kes vastasid toetuse saamise kriteeriumidele. Seega järeldas komisjon, et toetust võib pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon leidis, et selline toetus (otsetoetuse vormis) kujutas endast forellikasvatuse subsiidiume, mis sarnanesid otsetoetustega, nimelt rahalise toetusega, millest saadi kasu vastavalt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ja artikli 3 lõikele 2. Kuna toetust anti forelli (üks hõlmatud liikidest) kasvatajatele, järeldas komisjon, et kava oli konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Kasu seisnes otsetoetuste andmises forellikasvatajatele, kes vastasid toetuse saamise kriteeriumidele. Seega järeldas komisjon, et toetust võib pidada tasakaalustatavaks subsiidiumiks.

3.1.4.3.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (47) | Komisjon tegi kindlaks, et kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski toetust suletud tootmissüsteemi kasutamise eest. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon tegi kindlaks, et kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski toetust suletud tootmissüsteemi kasutamise eest.

3.1.5.   Kalakasvatus pinnasesse kaevatud tiikides

Kalakasvatus pinnasesse kaevatud tiikides

3.1.5.1.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (48) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust kalakasvatuseks pinnasesse kaevatud tiikides. Toetuse summaks kehtestati 1,50 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 300 000 kg suuruse aastatoodangu puhul. Sellist toetust antakse tootjatele, kes kasutavad elektrienergia abil saadud põhjavett või elektrienergiat kasutamata saadud allikavett, et kasvatada pinnasesse kaevatud tiikides kala peamiselt kodumajapidamises tarbimiseks. Neile tootjatele ei tohi punktides 3.1.1 ja 3.1.4 nimetatud kavade raames toetust anda. |
| --- | --- |

(48)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust kalakasvatuseks pinnasesse kaevatud tiikides. Toetuse summaks kehtestati 1,50 Türgi liiri kilogrammi kohta kuni 300 000 kg suuruse aastatoodangu puhul. Sellist toetust antakse tootjatele, kes kasutavad elektrienergia abil saadud põhjavett või elektrienergiat kasutamata saadud allikavett, et kasvatada pinnasesse kaevatud tiikides kala peamiselt kodumajapidamises tarbimiseks. Neile tootjatele ei tohi punktides 3.1.1 ja 3.1.4 nimetatud kavade raames toetust anda.

3.1.5.2.   Järeldus

Järeldus

| (49) | Komisjon järeldas, et sellist toetust võib lõppkokkuvõttes pidada vaatlusaluse toote tootjatele antavaks tasakaalustatavaks subsiidiumiks, kuid igal juhul ei antud seda valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, sest nad juba said forellikasvatamise toetust, nagu on kirjeldatud punktis 3.1.1 eespool. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon järeldas, et sellist toetust võib lõppkokkuvõttes pidada vaatlusaluse toote tootjatele antavaks tasakaalustatavaks subsiidiumiks, kuid igal juhul ei antud seda valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, sest nad juba said forellikasvatamise toetust, nagu on kirjeldatud punktis 3.1.1 eespool.

3.1.6.   Toetus põllumajanduslikele kirjastamis- ja konsultatsiooniteenustele

Toetus põllumajanduslikele kirjastamis- ja konsultatsiooniteenustele

3.1.6.1.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (50) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust põllumajanduslike kirjastamis- ja konsultatsiooniteenuste osutamiseks. Dekreedi nr 1691 artikli 6 lõike 7 kohaselt anti toetust otse konsultatsiooniteenuseid osutavatele ettevõtetele, mitte vesiviljelustootjatele. |
| --- | --- |

(50)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil anti dekreedi nr 1691 ja kommünikee nr 56 alusel toetust põllumajanduslike kirjastamis- ja konsultatsiooniteenuste osutamiseks. Dekreedi nr 1691 artikli 6 lõike 7 kohaselt anti toetust otse konsultatsiooniteenuseid osutavatele ettevõtetele, mitte vesiviljelustootjatele.

3.1.6.2.   Järeldus

Järeldus

| (51) | Esialgse uurimise ajal anti põllumajanduslike kirjastamis- ja konsultatsiooniteenuste (20) eest toetust otse forellikasvatajatele. Käesoleva uurimise käigus aga leiti, et sellist toetust antakse nüüd otse konsultatsiooniteenuseid osutavatele ettevõtetele. Seetõttu järeldas komisjon, et kava ei toonud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele mingit kasu ja ei olnud seetõttu tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(51)

Esialgse uurimise ajal anti põllumajanduslike kirjastamis- ja konsultatsiooniteenuste (20) eest toetust otse forellikasvatajatele. Käesoleva uurimise käigus aga leiti, et sellist toetust antakse nüüd otse konsultatsiooniteenuseid osutavatele ettevõtetele. Seetõttu järeldas komisjon, et kava ei toonud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele mingit kasu ja ei olnud seetõttu tasakaalustatav.

20

3.1.7.   Kalalaevade kasutuselt kõrvaldamise toetus

Kalalaevade kasutuselt kõrvaldamise toetus

| (52) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et toetuse andmine kalalaevade kasutuselt kõrvaldamiseks lõpetati 2018. aastal. |
| --- | --- |

(52)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et toetuse andmine kalalaevade kasutuselt kõrvaldamiseks lõpetati 2018. aastal.

3.1.8.   Märkused pärast järelduste teatavakstegemist

Märkused pärast järelduste teatavakstegemist

| (53) | Pärast järelduste teatavakstegemist märkisid Türgi valitsus ja kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat, et seoses kaudse subsiidiumi arvutamisega ei olnud komisjoni poolt käesoleva läbivaatamise käigus kasutatud metoodika kooskõlas esialgses uurimises kasutatud metoodikaga. Nimelt arvutati esialgses uurimises ostetud forelli puhul saadud kasu, jagades Türgi ametiasutuste antud subsiidiumide kogusumma Türgi forelli kogutoodanguga, mitte Türgi subsideeritud forellitoodangu mahuga. |
| --- | --- |

(53)

Pärast järelduste teatavakstegemist märkisid Türgi valitsus ja kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat, et seoses kaudse subsiidiumi arvutamisega ei olnud komisjoni poolt käesoleva läbivaatamise käigus kasutatud metoodika kooskõlas esialgses uurimises kasutatud metoodikaga. Nimelt arvutati esialgses uurimises ostetud forelli puhul saadud kasu, jagades Türgi ametiasutuste antud subsiidiumide kogusumma Türgi forelli kogutoodanguga, mitte Türgi subsideeritud forellitoodangu mahuga.

| (54) | Seepärast vaatas komisjon läbi kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja sõltumatutelt tarnijatelt ostetud forelli suhtes arvutatud kaudse subsiidiumi määra arvutuse, et viia see kooskõlla esialgses uurimises kasutatud metoodikaga. Lisaks juhtisid valimisse kaasatud eksportivad tootjad pärast täiendavat järelduste teatavakstegemist tähelepanu veale ettevõtjate ühendustele makstud tasude mahaarvamise määras. Kuigi komisjon nõustus väitega, ei avaldanud korrektsioon olulist mõju subsiidiumi kogumääradele. |
| --- | --- |

(54)

Seepärast vaatas komisjon läbi kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja sõltumatutelt tarnijatelt ostetud forelli suhtes arvutatud kaudse subsiidiumi määra arvutuse, et viia see kooskõlla esialgses uurimises kasutatud metoodikaga. Lisaks juhtisid valimisse kaasatud eksportivad tootjad pärast täiendavat järelduste teatavakstegemist tähelepanu veale ettevõtjate ühendustele makstud tasude mahaarvamise määras. Kuigi komisjon nõustus väitega, ei avaldanud korrektsioon olulist mõju subsiidiumi kogumääradele.

| (55) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat esitasid märkusi ka otsese subsiidiumi arvutamise metoodika kohta. Nad väitsid, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei müüdud tegelikult kogu forellitoodangut, mille eest otseseid subsiidiume saadi. Nende arvates peaks komisjon arvesse võtma äriühingute laovarusid ja piirama kasu nende kahe eksportivate tootjate poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud müügikogustega. |
| --- | --- |

(55)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat esitasid märkusi ka otsese subsiidiumi arvutamise metoodika kohta. Nad väitsid, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei müüdud tegelikult kogu forellitoodangut, mille eest otseseid subsiidiume saadi. Nende arvates peaks komisjon arvesse võtma äriühingute laovarusid ja piirama kasu nende kahe eksportivate tootjate poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu eksporditud müügikogustega.

| (56) | Tuleb märkida, et subsiidiumimäärad saadi forelli tootmismahtude alusel, olenemata sellest, kas see toodang seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüdi või mitte. Seetõttu lükati eksportivate tootjate väide tagasi. |
| --- | --- |

(56)

Tuleb märkida, et subsiidiumimäärad saadi forelli tootmismahtude alusel, olenemata sellest, kas see toodang seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müüdi või mitte. Seetõttu lükati eksportivate tootjate väide tagasi.

| (57) | Huvitatud isikute märkusi arvesse võttes olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul kindlaks tehtud otsese ja kaudse subsiidiumi määrad Özpekleri puhul 2,38 % ja GMSi puhul 2,84 %. |
| --- | --- |

(57)

Huvitatud isikute märkusi arvesse võttes olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul kindlaks tehtud otsese ja kaudse subsiidiumi määrad Özpekleri puhul 2,38 % ja GMSi puhul 2,84 %.

3.1.9.   Järeldus toetuste kohta

Järeldus toetuste kohta

| (58) | Kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul oli kõikide toetustega seoses kindlaks tehtud subsiidiumi kogumäär läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmine.

  Tabel 1


  Toetused







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 2,38 % |
| GMS | 2,84 % |

(58)

Kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul oli kõikide toetustega seoses kindlaks tehtud subsiidiumi kogumäär läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järgmine.

Tabel 1

Tabel 1

Toetused

Toetused

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Özpekler

2,38 %

GMS

2,84 %

3.2.   Saamata jäänud tulu

Saamata jäänud tulu

3.2.1.   Laevakütuse tarbimismaksu vähendamine

Laevakütuse tarbimismaksu vähendamine

3.2.1.1.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (59) | Eritarbimismakse käsitlevas üldkommünikees nr 1 (21) on kindlaks määratud laevakütuse tarbimismaksu vähendamise peamised põhimõtted ja tingimused. Türgi rahvusvahelises laevaregistris või riiklikus laevaregistris registreeritud kalalaevad võivad kasutada merelaevade diislikütust, mis on eritarbimismaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(59)

Eritarbimismakse käsitlevas üldkommünikees nr 1 (21) on kindlaks määratud laevakütuse tarbimismaksu vähendamise peamised põhimõtted ja tingimused. Türgi rahvusvahelises laevaregistris või riiklikus laevaregistris registreeritud kalalaevad võivad kasutada merelaevade diislikütust, mis on eritarbimismaksust vabastatud.

21

3.2.1.2.   Järeldus

Järeldus

| (60) | Uurimine kinnitas, et kalalaevadele kütuse ostmiseks antav toetus ei too tõenäoliselt kasu vaatlusaluse toote tootjatele ning kahele valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivale tootjale seda seoses forellitootmisega tõepoolest ei antud. Seega järeldas komisjon, et sellist toetust ei saa käsitada vaatlusaluse toote tootjatele makstava tasakaalustatava subsiidiumina. |
| --- | --- |

(60)

Uurimine kinnitas, et kalalaevadele kütuse ostmiseks antav toetus ei too tõenäoliselt kasu vaatlusaluse toote tootjatele ning kahele valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivale tootjale seda seoses forellitootmisega tõepoolest ei antud. Seega järeldas komisjon, et sellist toetust ei saa käsitada vaatlusaluse toote tootjatele makstava tasakaalustatava subsiidiumina.

3.2.2.   Vesiviljelussektoris tehtavate investeeringute toetamine

Vesiviljelussektoris tehtavate investeeringute toetamine

3.2.2.1.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (61) | Riik toetab vesiviljelussektoris (22) tehtavaid investeeringuid dekreedi nr 2012/3305 (23) ja rakenduskommünikee nr 2012/1 (24) alusel, mis on Türgi investeerimissoodustuste programmi aluseks. See hõlmab kahte soodustuskava:






  — | piirkondlikud investeerimissoodustused, sealhulgas käibemaksuvabastus, tollimaksuvabastus, maksuvähendused, sotsiaalkindlustusmaksete (tööandja tasutava osa) toetus, intressitoetus, maa eraldamine, tulumaksutoetus ja sotsiaalkindlustusmaksete (töötaja tasutava osa) toetus ning |
| --- | --- | --- |

(61)

Riik toetab vesiviljelussektoris (22) tehtavaid investeeringuid dekreedi nr 2012/3305 (23) ja rakenduskommünikee nr 2012/1 (24) alusel, mis on Türgi investeerimissoodustuste programmi aluseks. See hõlmab kahte soodustuskava:

22

23

24

—

piirkondlikud investeerimissoodustused, sealhulgas käibemaksuvabastus, tollimaksuvabastus, maksuvähendused, sotsiaalkindlustusmaksete (tööandja tasutava osa) toetus, intressitoetus, maa eraldamine, tulumaksutoetus ja sotsiaalkindlustusmaksete (töötaja tasutava osa) toetus ning

| — | üldised investeerimissoodustused, sealhulgas käibemaksuvabastus, tollimaksuvabastus ja tulumaksutoetus. |
| --- | --- |

—

üldised investeerimissoodustused, sealhulgas käibemaksuvabastus, tollimaksuvabastus ja tulumaksutoetus.

| (62) | Äriühingud, kes ei suuda täita piirkondlikus investeerimissoodustuste kavas ette nähtud investeeringute miinimumsumma kriteeriume, võivad saada toetust üldise investeerimissoodustuste kava raames, mida rakendatakse kõigis kuues dekreedis nr 2012/3305 kindlaksmääratud piirkonnas. Abi osatähtsus oleneb kuue piirkonna majandusliku arengu tasemest. Nii dekreet kui ka kommünikee on endiselt kehtivad ning neid kuut piirkonda ei ole esialgsest uurimisest saadik muudetud. |
| --- | --- |

(62)

Äriühingud, kes ei suuda täita piirkondlikus investeerimissoodustuste kavas ette nähtud investeeringute miinimumsumma kriteeriume, võivad saada toetust üldise investeerimissoodustuste kava raames, mida rakendatakse kõigis kuues dekreedis nr 2012/3305 kindlaksmääratud piirkonnas. Abi osatähtsus oleneb kuue piirkonna majandusliku arengu tasemest. Nii dekreet kui ka kommünikee on endiselt kehtivad ning neid kuut piirkonda ei ole esialgsest uurimisest saadik muudetud.

3.2.2.2.   Järeldus

Järeldus

| (63) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldati GMSi suhtes tulumaksuvähendusi ning Özpekleri suhtes käibemaksu- ja tollimaksuvabastusi piirkondlike investeerimissoodustuste alusel. Nagu esialgne uurimine kinnitas, (25) käsitatakse investeerimistoetust subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, kui toetust antakse maksusoodustuse vormis, st kui valitsemissektor peaks saama tulu, kuid loobub sellest või jätab selle sisse nõudmata. |
| --- | --- |

(63)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldati GMSi suhtes tulumaksuvähendusi ning Özpekleri suhtes käibemaksu- ja tollimaksuvabastusi piirkondlike investeerimissoodustuste alusel. Nagu esialgne uurimine kinnitas, (25) käsitatakse investeerimistoetust subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, kui toetust antakse maksusoodustuse vormis, st kui valitsemissektor peaks saama tulu, kuid loobub sellest või jätab selle sisse nõudmata.

25

| (64) | Subsiidium on konkreetne ja tasakaalustatav, kuna seda antakse ainult konkreetselt loetletud piirkondades. Lisaks on subsiidiumisaajate ring piiratud teatavate ettevõtjatega, kes tegutsevad teatavates sektorites. Kui vaadata teatud sektorite suhtes kohaldatavate piirangute hulka ja omadusi ning võtta arvesse, et neid piiranguid kohaldatakse teatud sektorite suhtes, eelkõige jättes välja teatavat liiki ettevõtjad või terved sektorid, ei vasta subsiidium alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriumidele, mille täitmisel subsiidium ei ole konkreetne. |
| --- | --- |

(64)

Subsiidium on konkreetne ja tasakaalustatav, kuna seda antakse ainult konkreetselt loetletud piirkondades. Lisaks on subsiidiumisaajate ring piiratud teatavate ettevõtjatega, kes tegutsevad teatavates sektorites. Kui vaadata teatud sektorite suhtes kohaldatavate piirangute hulka ja omadusi ning võtta arvesse, et neid piiranguid kohaldatakse teatud sektorite suhtes, eelkõige jättes välja teatavat liiki ettevõtjad või terved sektorid, ei vasta subsiidium alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriumidele, mille täitmisel subsiidium ei ole konkreetne.

| (65) | Dekreedi nr 2012/3305 2A lisas on vesiviljelus sõnaselgelt nimetatud ühena tegevusaladest, mille suhtes võib seda liiki maksuvabastust kohaldada. Dekreedi 4. lisas on loetletud sektorid, mis selle kava alusel soodustusi ei saa. |
| --- | --- |

(65)

Dekreedi nr 2012/3305 2A lisas on vesiviljelus sõnaselgelt nimetatud ühena tegevusaladest, mille suhtes võib seda liiki maksuvabastust kohaldada. Dekreedi 4. lisas on loetletud sektorid, mis selle kava alusel soodustusi ei saa.

3.2.2.3.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (66) | Tasakaalustatava subsiidiumi suuruse kindlakstegemiseks arvutati kasu, mida subsiidiumi saajad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, tavapärase maksumäära alusel tasumisele kuuluva kogumaksu ja vähendatud maksumäära alusel tasumisele kuuluva kogumaksu vahena. Leiti, et kasu, mida Özpekler sai, oli siiski tühine. Tehti kindlaks, et GMSi poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saadud subsiidiumide määr oli 0,7 %. |
| --- | --- |

(66)

Tasakaalustatava subsiidiumi suuruse kindlakstegemiseks arvutati kasu, mida subsiidiumi saajad said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, tavapärase maksumäära alusel tasumisele kuuluva kogumaksu ja vähendatud maksumäära alusel tasumisele kuuluva kogumaksu vahena. Leiti, et kasu, mida Özpekler sai, oli siiski tühine. Tehti kindlaks, et GMSi poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saadud subsiidiumide määr oli 0,7 %.

3.2.2.4.   Märkused pärast järelduste teatavakstegemist

Märkused pärast järelduste teatavakstegemist

| (67) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat esitasid märkused ka tehtud investeeringute toetamise kohta. Nad väitsid, et komisjon ei oleks tohtinud arvutada käibemaksuvabastusest saadud kasu, kuna kõik äriühingud tasaarvestasid oma käibemaksu samal kuul või järgmistel kuudel vastavalt äriühingu tasutava ja saadava käibemaksu vahele. Ainus kasu, mida ettevõtja sai, oli võimalus vältida käibemaksu ettemaksmist. |
| --- | --- |

(67)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat esitasid märkused ka tehtud investeeringute toetamise kohta. Nad väitsid, et komisjon ei oleks tohtinud arvutada käibemaksuvabastusest saadud kasu, kuna kõik äriühingud tasaarvestasid oma käibemaksu samal kuul või järgmistel kuudel vastavalt äriühingu tasutava ja saadava käibemaksu vahele. Ainus kasu, mida ettevõtja sai, oli võimalus vältida käibemaksu ettemaksmist.

| (68) | Asjaolu, et raamatupidamisarvestuse seisukohast tasaarvestatakse tasumisele kuuluv käibemaks saadaoleva käibemaksuga, ei kõrvalda rahavoogudega seotud eelist, mis tuleneb asjaolust, et eksportivad tootjad ei pea tegema ettemaksu ning ootama seejärel maksuhaldurilt maksutagastust igakuiste käibemaksudeklaratsioonide alusel, nagu see on äriühingute puhul, kes kavast abi ei saa. Tõepoolest, nagu eksportivad tootjad ise kinnitasid, seisneb kava „ainus kasu osalejatele selles, et nad saavad vältida käibemaksu tasumist [...], mida teised äriühingud, kellel ei ole investeerimisstiimuli sertifikaati, peavad algul tasuma ja mis neile hiljem tagastatakse“ (26). Seetõttu lükati eksportivate tootjate väited tagasi. |
| --- | --- |

(68)

Asjaolu, et raamatupidamisarvestuse seisukohast tasaarvestatakse tasumisele kuuluv käibemaks saadaoleva käibemaksuga, ei kõrvalda rahavoogudega seotud eelist, mis tuleneb asjaolust, et eksportivad tootjad ei pea tegema ettemaksu ning ootama seejärel maksuhaldurilt maksutagastust igakuiste käibemaksudeklaratsioonide alusel, nagu see on äriühingute puhul, kes kavast abi ei saa. Tõepoolest, nagu eksportivad tootjad ise kinnitasid, seisneb kava „ainus kasu osalejatele selles, et nad saavad vältida käibemaksu tasumist [...], mida teised äriühingud, kellel ei ole investeerimisstiimuli sertifikaati, peavad algul tasuma ja mis neile hiljem tagastatakse“ (26). Seetõttu lükati eksportivate tootjate väited tagasi.

26

3.3.   Rahaliste vahendite otsene ülekandmine – soodustingimustel rahastamine

Rahaliste vahendite otsene ülekandmine – soodustingimustel rahastamine

3.3.1.   Vesiviljelussektori kindlustusmaksete toetus

Vesiviljelussektori kindlustusmaksete toetus

3.3.1.1.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (69) | Vastavalt põllumajanduskindlustuse seadusele nr 5363 (27) ja dekreedile nr 2018/380, (28) mis käsitlevad riske, põllukultuure ja piirkondi, mille suhtes kohaldatakse 2019. aasta põllumajanduskindlustuspuuli ja kindlustusmaksete toetusmäärasid, võidakse vesiviljelustoodete tootjate suhtes kohaldada väiksemaid kindlustusmakseid, mis katavad kalavarude kao ja forellipüügi kahjud, mis tulenevad paljudest võimalikest haigustest, loodusõnnetustest, õnnetustest jne. Türgi valitsuse makstava toetuse määr ulatub 50 %ni kindlustusmaksest. |
| --- | --- |

(69)

Vastavalt põllumajanduskindlustuse seadusele nr 5363 (27) ja dekreedile nr 2018/380, (28) mis käsitlevad riske, põllukultuure ja piirkondi, mille suhtes kohaldatakse 2019. aasta põllumajanduskindlustuspuuli ja kindlustusmaksete toetusmäärasid, võidakse vesiviljelustoodete tootjate suhtes kohaldada väiksemaid kindlustusmakseid, mis katavad kalavarude kao ja forellipüügi kahjud, mis tulenevad paljudest võimalikest haigustest, loodusõnnetustest, õnnetustest jne. Türgi valitsuse makstava toetuse määr ulatub 50 %ni kindlustusmaksest.

27

28

3.3.1.2.   Järeldus

Järeldus

| (70) | Nagu esialgne uurimine kinnitas, (29) seisneb kõnealuse kava raames saadud kasu vesiviljelusloomade elukindlustuskatte rahalise kulukuse vähendamises. See kava kujutab endast subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, mida Türgi valitsus annab forellikasvatajatele otsetoetusena ja rahalise toetusena, mille puhul subsiidiumi saajate kasu seisneb soodsas kindlustusmakses, mis on tunduvalt väiksem kui turul võrreldavate riskide kindlustamiseks pakutavad kindlustusmaksed. Kava kaudu saadakse kasu alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kasu suurus võrdub turul pakutavate kindlustuslepingute kohaste kindlustusmaksete ja subsideeritud kindlustusmaksete vahega. |
| --- | --- |

(70)

Nagu esialgne uurimine kinnitas, (29) seisneb kõnealuse kava raames saadud kasu vesiviljelusloomade elukindlustuskatte rahalise kulukuse vähendamises. See kava kujutab endast subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, mida Türgi valitsus annab forellikasvatajatele otsetoetusena ja rahalise toetusena, mille puhul subsiidiumi saajate kasu seisneb soodsas kindlustusmakses, mis on tunduvalt väiksem kui turul võrreldavate riskide kindlustamiseks pakutavad kindlustusmaksed. Kava kaudu saadakse kasu alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kasu suurus võrdub turul pakutavate kindlustuslepingute kohaste kindlustusmaksete ja subsideeritud kindlustusmaksete vahega.

29

| (71) | Toetus on konkreetne, sest toetust andev asutus ja õigusaktid, millest see asutus lähtub, lubavad sõnaselgelt juurdepääsu kõnealustele vähendatud kindlustusmaksetele üksnes põllumajandussektoris tegutsevatele ettevõtetele konkreetselt vesiviljelustootjate riskide vähendamiseks. |
| --- | --- |

(71)

Toetus on konkreetne, sest toetust andev asutus ja õigusaktid, millest see asutus lähtub, lubavad sõnaselgelt juurdepääsu kõnealustele vähendatud kindlustusmaksetele üksnes põllumajandussektoris tegutsevatele ettevõtetele konkreetselt vesiviljelustootjate riskide vähendamiseks.

3.3.1.3.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (72) | Komisjon tegi kindlaks, et selle kava alusel sai kasu üks valimisse kaasatud tootjatest, nimelt Özpekler. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli subsiidiumimäär 0,1 %. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon tegi kindlaks, et selle kava alusel sai kasu üks valimisse kaasatud tootjatest, nimelt Özpekler. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli subsiidiumimäär 0,1 %.

3.3.2.   Sooduslaenud

Sooduslaenud

| (73) | Komisjon leidis esialgse uurimise käigus, et Türgi forellikasvatajad said sooduslaene, nagu:






  — | madala või nullintressiga põllumajanduslaenud, |
| --- | --- | --- |

(73)

Komisjon leidis esialgse uurimise käigus, et Türgi forellikasvatajad said sooduslaene, nagu:

—

madala või nullintressiga põllumajanduslaenud,

| — | Türgi panga Eximbank madala intressimääraga ekspordikrediit. |
| --- | --- |

—

Türgi panga Eximbank madala intressimääraga ekspordikrediit.

3.3.2.1.   Põllumajanduslaenud

Põllumajanduslaenud

3.3.2.2.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (74) | Esiteks on dekreedis nr 2018/1188 sätestatud, et põllumajanduskrediidiühistud ja Ziraat Bankasi A.S. võivad anda vesiviljelussektori tootjatele madala intressiga laene ja ettevõtluslaene. Forellikasvatajad võivad saada kohaldatavate intressimäärade pealt allahindlust 50–100 %. Krediidi ülempiir on 5 000 000 Türgi liiri. Dekreeti kohaldati alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2019 (need kuupäevad kaasa arvatud). |
| --- | --- |

(74)

Esiteks on dekreedis nr 2018/1188 sätestatud, et põllumajanduskrediidiühistud ja Ziraat Bankasi A.S. võivad anda vesiviljelussektori tootjatele madala intressiga laene ja ettevõtluslaene. Forellikasvatajad võivad saada kohaldatavate intressimäärade pealt allahindlust 50–100 %. Krediidi ülempiir on 5 000 000 Türgi liiri. Dekreeti kohaldati alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2019 (need kuupäevad kaasa arvatud).

| (75) | Dekreedis loetletud põllumajanduskrediidiühistud on eraõiguslikud üksused, mille Türgi põllumajandustootjad (st füüsilised või juriidilised isikud, kes tegelevad põllumajandustootmisega) on asutanud oma äritegevuse rahaliste vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(75)

Dekreedis loetletud põllumajanduskrediidiühistud on eraõiguslikud üksused, mille Türgi põllumajandustootjad (st füüsilised või juriidilised isikud, kes tegelevad põllumajandustootmisega) on asutanud oma äritegevuse rahaliste vajaduste rahuldamiseks.

| (76) | Ziraat Bankasi A.S. on täielikult riigi omanduses olev Türgi Vabariigi põllumajanduspank. Esialgse uurimise ajal kuulusid panga aktsiad riigikassa asesekretariaadile. Alates 2018. aastast on selle kapital siiski üle kantud Türgi investeerimisfondi. Vastavalt seaduse nr 6741 (Türgi investeerimisfondi asutamise ja teatavate seaduste muutmise kohta) artiklile 2 on Türgi investeerimisfond presidendiga seotud asutus. Fondi direktorite nõukogu esimees on Vabariigi President. Vabariigi President võib määrata ühe juhatuse liikme aseesimeheks. Seetõttu täidab Ziraat Bankasi A.S. kapitaliomandi vormilisest muutumisest olenemata endiselt valitsusasutuse ülesandeid ja on seega avalik-õiguslik asutus. |
| --- | --- |

(76)

Ziraat Bankasi A.S. on täielikult riigi omanduses olev Türgi Vabariigi põllumajanduspank. Esialgse uurimise ajal kuulusid panga aktsiad riigikassa asesekretariaadile. Alates 2018. aastast on selle kapital siiski üle kantud Türgi investeerimisfondi. Vastavalt seaduse nr 6741 (Türgi investeerimisfondi asutamise ja teatavate seaduste muutmise kohta) artiklile 2 on Türgi investeerimisfond presidendiga seotud asutus. Fondi direktorite nõukogu esimees on Vabariigi President. Vabariigi President võib määrata ühe juhatuse liikme aseesimeheks. Seetõttu täidab Ziraat Bankasi A.S. kapitaliomandi vormilisest muutumisest olenemata endiselt valitsusasutuse ülesandeid ja on seega avalik-õiguslik asutus.

| (77) | Teiseks on dekreedis nr 2010/27612 (30) sätestatud, et VKEdele võib anda intressita laenu. |
| --- | --- |

(77)

Teiseks on dekreedis nr 2010/27612 (30) sätestatud, et VKEdele võib anda intressita laenu.

30

3.3.2.3.   Uurimistulemused

Uurimistulemused

| (78) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivatel tootjatel tagasi maksmata ainult Ziraat Bankasi A.S.-lt saadud madala intressiga laenud, kuid nad ei võtnud madala intressiga laene põllumajanduskrediidiühistutelt ega VKEdele mõeldud intressita laene. |
| --- | --- |

(78)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivatel tootjatel tagasi maksmata ainult Ziraat Bankasi A.S.-lt saadud madala intressiga laenud, kuid nad ei võtnud madala intressiga laene põllumajanduskrediidiühistutelt ega VKEdele mõeldud intressita laene.

3.3.2.4.   Ekspordikrediit

Ekspordikrediit

3.3.2.5.   Kirjeldus ja õiguslik alus

Kirjeldus ja õiguslik alus

| (79) | Nagu esialgses uurimises kindlaks tehti, asutas Türgi valitsus panga Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş („Eximbank“) 21. augustil 1987. aastal dekreediga nr 87/11914 pärast ekspordikrediite käsitleva seaduse nr 3332 (31) vastuvõtmist ning tegemist on täielikult riigi omanduses oleva pangaga, mis tegutseb Türgi valitsuse ekspordistrateegia kohaselt ekspordi stimuleerijana. Valitsus on volitanud Eximbanki toetama väliskaubandust ning välisriigis tegutsevaid Türgi töövõtjaid ja investoreid, (32) et suurendada Türgi ettevõtjate eksporti ja tugevdada nende rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellest tuleb järeldada, et Eximbank täidab valitsusasutuse ülesandeid ja on seega avalik-õiguslik asutus. |
| --- | --- |

(79)

Nagu esialgses uurimises kindlaks tehti, asutas Türgi valitsus panga Türkiye İhracat Kredi Bankası A.Ş („Eximbank“) 21. augustil 1987. aastal dekreediga nr 87/11914 pärast ekspordikrediite käsitleva seaduse nr 3332 (31) vastuvõtmist ning tegemist on täielikult riigi omanduses oleva pangaga, mis tegutseb Türgi valitsuse ekspordistrateegia kohaselt ekspordi stimuleerijana. Valitsus on volitanud Eximbanki toetama väliskaubandust ning välisriigis tegutsevaid Türgi töövõtjaid ja investoreid, (32) et suurendada Türgi ettevõtjate eksporti ja tugevdada nende rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellest tuleb järeldada, et Eximbank täidab valitsusasutuse ülesandeid ja on seega avalik-õiguslik asutus.

31

32

| (80) | Seadus nr 3332 ja otsus nr 2013/4286 (33) Eximbanki asutamise kohta moodustavad Eximbanki kaudu antava ekspordikrediidi õigusliku aluse. Eximbank annab eksportijatele rahalist toetust (kas otse või komisjonitasu alusel tegutsevate korrespondentpankade kaudu), näiteks ekspordist sõltuvat ekspordieelset või -järgset ekspordikrediiti ja ekspordile suunatud investeeringukrediiti, et suurendada Türgi eksportijate konkurentsivõimet välisturgudel. |
| --- | --- |

(80)

Seadus nr 3332 ja otsus nr 2013/4286 (33) Eximbanki asutamise kohta moodustavad Eximbanki kaudu antava ekspordikrediidi õigusliku aluse. Eximbank annab eksportijatele rahalist toetust (kas otse või komisjonitasu alusel tegutsevate korrespondentpankade kaudu), näiteks ekspordist sõltuvat ekspordieelset või -järgset ekspordikrediiti ja ekspordile suunatud investeeringukrediiti, et suurendada Türgi eksportijate konkurentsivõimet välisturgudel.

33

| (81) | Lisaks kasutatakse eksportijatele sularahaettemaksete tegemiseks nn tagasimaksekrediiti, mis põhineb eksportmüügiga seotud arvete ja dokumentide diskonteerimisel. Nende laenude õiguslik alus on dokument „Ekspordi- ja välisvaluutateenuste tagasimaksekrediidi rakendamise juhised“ (34). Tagasimaksekrediiti rahastab Türgi Keskpank (edaspidi „CBRT“), kuid neid antakse Türgi finantsasutuste (nii avalik-õiguslike kui ka erapankade) kaudu, kes tegutsevad CBRT korrespondentpankadena. Intressimäärad kehtestab CBRT ja korrespondentpankasid tasustatakse saajalt nõutava vahendustasu kaudu. |
| --- | --- |

(81)

Lisaks kasutatakse eksportijatele sularahaettemaksete tegemiseks nn tagasimaksekrediiti, mis põhineb eksportmüügiga seotud arvete ja dokumentide diskonteerimisel. Nende laenude õiguslik alus on dokument „Ekspordi- ja välisvaluutateenuste tagasimaksekrediidi rakendamise juhised“ (34). Tagasimaksekrediiti rahastab Türgi Keskpank (edaspidi „CBRT“), kuid neid antakse Türgi finantsasutuste (nii avalik-õiguslike kui ka erapankade) kaudu, kes tegutsevad CBRT korrespondentpankadena. Intressimäärad kehtestab CBRT ja korrespondentpankasid tasustatakse saajalt nõutava vahendustasu kaudu.

34

3.3.2.6.   Uurimistulemused

Uurimistulemused

| (82) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivatel tootjatel kasutamata madala intressiga ekspordikrediit, mida pakkus Eximbank kas otse või muude riiklike või erapankade kaudu, kes tegutsesid Eximbanki korrespondentpankadena. Äriühingutele anti ka Eximbanki või muude riiklike või erapankade kaudu tagasimaksekrediiti. |
| --- | --- |

(82)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivatel tootjatel kasutamata madala intressiga ekspordikrediit, mida pakkus Eximbank kas otse või muude riiklike või erapankade kaudu, kes tegutsesid Eximbanki korrespondentpankadena. Äriühingutele anti ka Eximbanki või muude riiklike või erapankade kaudu tagasimaksekrediiti.

3.3.2.7.   Üldine järeldus sooduslaenude kohta

Üldine järeldus sooduslaenude kohta

| (83) | Nagu esialgne uurimine kinnitas, (35) käsitatakse eespool nimetatud soodustingimustel rahastamist (põllumajanduslaenud ja ekspordikrediit) subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(83)

Nagu esialgne uurimine kinnitas, (35) käsitatakse eespool nimetatud soodustingimustel rahastamist (põllumajanduslaenud ja ekspordikrediit) subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses.

35

| (84) | Käesoleva uurimise tulemuste põhjal järeldas komisjon, et eespool nimetatud soodustingimustel rahastamise kavad toovad abisaajatele kasu, kuna sellist rahastamist võimaldatakse turul kehtivatest intressimääradest madalamate intressimääradega, st tingimustel, mis ei vasta võrreldava tähtajaga rahastamise turutingimustele. |
| --- | --- |

(84)

Käesoleva uurimise tulemuste põhjal järeldas komisjon, et eespool nimetatud soodustingimustel rahastamise kavad toovad abisaajatele kasu, kuna sellist rahastamist võimaldatakse turul kehtivatest intressimääradest madalamate intressimääradega, st tingimustel, mis ei vasta võrreldava tähtajaga rahastamise turutingimustele.

| (85) | Need soodustingimustel rahastamise kavad on põllumajanduslaenude puhul konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna toetust andvad asutused või õigusaktid, mille alusel need asutused tegutsevad, piiravad sõnaselgelt toetust saavate ettevõtjate ringi. Ekspordiga seotud krediit on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, kuna see sõltub eksporditulemustest. |
| --- | --- |

(85)

Need soodustingimustel rahastamise kavad on põllumajanduslaenude puhul konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, kuna toetust andvad asutused või õigusaktid, mille alusel need asutused tegutsevad, piiravad sõnaselgelt toetust saavate ettevõtjate ringi. Ekspordiga seotud krediit on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses, kuna see sõltub eksporditulemustest.

| (86) | Seetõttu käsitatakse kõiki eespool nimetatud soodustingimustel rahastamise kavasid tasakaalustatavate subsiidiumidena. |
| --- | --- |

(86)

Seetõttu käsitatakse kõiki eespool nimetatud soodustingimustel rahastamise kavasid tasakaalustatavate subsiidiumidena.

3.3.2.8.   Märkused pärast järelduste teatavakstegemist

Märkused pärast järelduste teatavakstegemist

| (87) | Pärast järelduste teatavakstegemist esitasid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat märkused sooduslaenude tasakaalustatavate subsiidiumide arvutamise metoodika kohta, väites, et ainult Eximbankilt saadud laenud olid sooduslaenud, samal ajal kui teistelt kommertspankadelt saadud laenud vastasid turutingimustele, isegi kui nende tegelik intressimäär oli madalam kui komisjoni kasutatud võrdlusmäär. Sellest tulenevalt ei teinud saadud madalam intressimäär eksportivate tootjate sõnul neid laene tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(87)

Pärast järelduste teatavakstegemist esitasid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat märkused sooduslaenude tasakaalustatavate subsiidiumide arvutamise metoodika kohta, väites, et ainult Eximbankilt saadud laenud olid sooduslaenud, samal ajal kui teistelt kommertspankadelt saadud laenud vastasid turutingimustele, isegi kui nende tegelik intressimäär oli madalam kui komisjoni kasutatud võrdlusmäär. Sellest tulenevalt ei teinud saadud madalam intressimäär eksportivate tootjate sõnul neid laene tasakaalustatavaks.

| (88) | Nagu on selgitatud põhjenduses 80, kinnitas uurimine, et ekspordikrediiti ei andnud mitte ainult Eximbank otse, vaid seda anti ka teiste, Eximbanki korrespondentpankadena tegutsevate avalik-õiguslike või eraõiguslike pankade kaudu. Lisaks kinnitasid põhjendustes 83–85 esitatud tingimused, et need laenud on tasakaalustatavad. Peale selle, nagu on selgitatud põhjenduses 81, rahastas tagasimaksekrediiti CBRT, kuid neid anti CBRT korrespondentpankadena tegutsevate Türgi finantsasutuste (nii avalik-õiguslike kui ka erapankade) kaudu. |
| --- | --- |

(88)

Nagu on selgitatud põhjenduses 80, kinnitas uurimine, et ekspordikrediiti ei andnud mitte ainult Eximbank otse, vaid seda anti ka teiste, Eximbanki korrespondentpankadena tegutsevate avalik-õiguslike või eraõiguslike pankade kaudu. Lisaks kinnitasid põhjendustes 83–85 esitatud tingimused, et need laenud on tasakaalustatavad. Peale selle, nagu on selgitatud põhjenduses 81, rahastas tagasimaksekrediiti CBRT, kuid neid anti CBRT korrespondentpankadena tegutsevate Türgi finantsasutuste (nii avalik-õiguslike kui ka erapankade) kaudu.

| (89) | Komisjon vaatas üksikasjalikult läbi laenud, mida valimisse kaasatud äriühingud taotlesid soodustuseta laenudena. Esitatud teave oli siiski ebapiisav, et järeldada, et need laenud ei olnud seotud sooduskavadega. Tegelikult osutasid uurimise käigus nende laenude kohta esitatud tõendavad dokumendid selgelt asjaolule, et rahastamine oli seotud ekspordikohustustega. Lisaks esitati paljudel juhtudel ainult pankadelt rahalisi vahendeid taotlenud äriühingu türgikeelne kiri. Peale selle sisaldasid pankade üldised raamlepingud alati artikleid, mis sidusid antud ekspordikrediidi Eximbanki ja CBRT ergutavate meetmetega. Seetõttu lükati eksportivate tootjate väited tagasi. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon vaatas üksikasjalikult läbi laenud, mida valimisse kaasatud äriühingud taotlesid soodustuseta laenudena. Esitatud teave oli siiski ebapiisav, et järeldada, et need laenud ei olnud seotud sooduskavadega. Tegelikult osutasid uurimise käigus nende laenude kohta esitatud tõendavad dokumendid selgelt asjaolule, et rahastamine oli seotud ekspordikohustustega. Lisaks esitati paljudel juhtudel ainult pankadelt rahalisi vahendeid taotlenud äriühingu türgikeelne kiri. Peale selle sisaldasid pankade üldised raamlepingud alati artikleid, mis sidusid antud ekspordikrediidi Eximbanki ja CBRT ergutavate meetmetega. Seetõttu lükati eksportivate tootjate väited tagasi.

| (90) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad väitsid ka, et mõned laenud ei olnud ekspordist sõltuvad ja seega ei olnud need tasakaalustatavad. Pärast läbivaatamist nõustus komisjon esitatud tõendavate dokumentide põhjal, et mõned laenud ei olnud seotud eksportmüügiga ega kuulunud subsideeritud põllumajanduslaenude hulka ning seega ei olnud need hõlmatud ühegi subsiidiumikavaga. Seetõttu jättis komisjon need laenud kasu arvutusest välja. |
| --- | --- |

(90)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad väitsid ka, et mõned laenud ei olnud ekspordist sõltuvad ja seega ei olnud need tasakaalustatavad. Pärast läbivaatamist nõustus komisjon esitatud tõendavate dokumentide põhjal, et mõned laenud ei olnud seotud eksportmüügiga ega kuulunud subsideeritud põllumajanduslaenude hulka ning seega ei olnud need hõlmatud ühegi subsiidiumikavaga. Seetõttu jättis komisjon need laenud kasu arvutusest välja.

| (91) | Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja esitas teabe selle kohta, et üks tema saadud laen ei olnud seotud vaatlusaluse tootega ja seetõttu ei olnud võimalik selle puhul kasu arvutada. Komisjon vaatas saadud teabe läbi, kuid ei saanud kinnitada, et laen piirdus muude toodetega peale vaatlusaluse toote. Seetõttu lükati eksportiva tootja väide tagasi. |
| --- | --- |

(91)

Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja esitas teabe selle kohta, et üks tema saadud laen ei olnud seotud vaatlusaluse tootega ja seetõttu ei olnud võimalik selle puhul kasu arvutada. Komisjon vaatas saadud teabe läbi, kuid ei saanud kinnitada, et laen piirdus muude toodetega peale vaatlusaluse toote. Seetõttu lükati eksportiva tootja väide tagasi.

| (92) | Pärast järelduste teatavakstegemist ja pärast nende täiendavat teatavakstegemist väitis sama valimisse kaasatud eksportiv tootja, et mõned ekspordiga seotud tingimuslikud laenud ei olnud seotud mitte ainult vaatlusaluse tootega, vaid ka muu eksporditud kalaga. Komisjon vaatas need laenud läbi ja võis äriühingu esitatud teabe põhjal mõne laenu puhul kinnitada, et väidetavalt ekspordiga seotud tingimuslikud laenud olid seotud eri liiki eksporditud kalaga. Seepärast korrigeeriti arvutusi vastavalt. |
| --- | --- |

(92)

Pärast järelduste teatavakstegemist ja pärast nende täiendavat teatavakstegemist väitis sama valimisse kaasatud eksportiv tootja, et mõned ekspordiga seotud tingimuslikud laenud ei olnud seotud mitte ainult vaatlusaluse tootega, vaid ka muu eksporditud kalaga. Komisjon vaatas need laenud läbi ja võis äriühingu esitatud teabe põhjal mõne laenu puhul kinnitada, et väidetavalt ekspordiga seotud tingimuslikud laenud olid seotud eri liiki eksporditud kalaga. Seepärast korrigeeriti arvutusi vastavalt.

| (93) | Lisaks väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et komisjon peaks võtma arvesse laenu alguskuupäevale lähima eelneva või järgneva kuupäeva võrdlusintressimäära. Sellega seoses märkis komisjon, et teatava kuupäeva seisuga esitatud võrdlusandmed arvatakse kehtivaks alates sellest kuupäevast kuni uute andmete avaldamiseni. Seepärast võttis komisjon süstemaatiliselt arvesse laenu alguskuupäevale lähimal kuupäeval kehtinud võrdlusmäära. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(93)

Lisaks väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et komisjon peaks võtma arvesse laenu alguskuupäevale lähima eelneva või järgneva kuupäeva võrdlusintressimäära. Sellega seoses märkis komisjon, et teatava kuupäeva seisuga esitatud võrdlusandmed arvatakse kehtivaks alates sellest kuupäevast kuni uute andmete avaldamiseni. Seepärast võttis komisjon süstemaatiliselt arvesse laenu alguskuupäevale lähimal kuupäeval kehtinud võrdlusmäära. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (94) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat juhtisid tähelepanu ka mitmele sooduslaenude tasakaalustatavate subsiidiumide arvutamisel tehtud tehnilisele veale, mis olid seotud kapitali tagasimaksetega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nende päevade arvuga, mida tuleb arvesse võtta läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse intressi arvutamisel, ja valedel kuupäevadel valitud võrdlusmääradega. Need tehnilised vead parandati. Pärast täiendavat järelduste teatavakstegemist taotles üks valimisse kaasatud eksportiv tootja väikeste lisamuudatuste tegemist seoses kolme laenuga. Ühe laenuga seoses saadud tulemusi korrigeeriti. Kuna kahest ülejäänud laenust saadud kasu oli varasemate korrektsioonide alusel juba eemaldatud, ei peetud täiendavaid muudatusi vajalikuks. |
| --- | --- |

(94)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat juhtisid tähelepanu ka mitmele sooduslaenude tasakaalustatavate subsiidiumide arvutamisel tehtud tehnilisele veale, mis olid seotud kapitali tagasimaksetega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nende päevade arvuga, mida tuleb arvesse võtta läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse intressi arvutamisel, ja valedel kuupäevadel valitud võrdlusmääradega. Need tehnilised vead parandati. Pärast täiendavat järelduste teatavakstegemist taotles üks valimisse kaasatud eksportiv tootja väikeste lisamuudatuste tegemist seoses kolme laenuga. Ühe laenuga seoses saadud tulemusi korrigeeriti. Kuna kahest ülejäänud laenust saadud kasu oli varasemate korrektsioonide alusel juba eemaldatud, ei peetud täiendavaid muudatusi vajalikuks.

| (95) | Võttes arvesse huvitatud isikute märkusi, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja suhtes kehtestatud soodusrahastamiskavadega seotud subsiidiumimäärad Özpekleri puhul 0,75 % ja GMSi puhul 0,72 %. |
| --- | --- |

(95)

Võttes arvesse huvitatud isikute märkusi, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja suhtes kehtestatud soodusrahastamiskavadega seotud subsiidiumimäärad Özpekleri puhul 0,75 % ja GMSi puhul 0,72 %.

3.3.2.9.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (96) | Kooskõlas alusmääruse artikli 6 punktiga b arvutati soodustingimustel rahastamisest saadud kasu makstud intressisumma ja võrreldava kommertslaenu eest makstava intressisumma vahena. Võrdlusalusena kohaldas komisjon kommertslaenude kaalutud keskmist intressimäära Türgi siseturul, tuginedes CBRT-lt saadud andmetele (36). Komisjon jaotas ekspordikrediidiga seotud kasu eksportmüügile, põllumajanduslaenud aga kogumüügile. |
| --- | --- |

(96)

Kooskõlas alusmääruse artikli 6 punktiga b arvutati soodustingimustel rahastamisest saadud kasu makstud intressisumma ja võrreldava kommertslaenu eest makstava intressisumma vahena. Võrdlusalusena kohaldas komisjon kommertslaenude kaalutud keskmist intressimäära Türgi siseturul, tuginedes CBRT-lt saadud andmetele (36). Komisjon jaotas ekspordikrediidiga seotud kasu eksportmüügile, põllumajanduslaenud aga kogumüügile.

36

| (97) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kohta selle metoodika alusel arvutatud subsiidiumimäärad on järgmised.

  Tabel 2


  Soodustingimustel rahastamine







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Özpekler | 0,75 % |
| GMS | 0,72 % |

(97)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kohta selle metoodika alusel arvutatud subsiidiumimäärad on järgmised.

Tabel 2

Tabel 2

Soodustingimustel rahastamine

Soodustingimustel rahastamine

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Özpekler

0,75 %

GMS

0,72 %

3.4.   Tasakaalustatavate subsiidiumide lõplik määr

Tasakaalustatavate subsiidiumide lõplik määr

| (98) | Eespool esitatud kaalutluste põhjal leidis komisjon, et alusmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide väärtusena väljendatud koondmäär oli valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul vastavalt 4,2 % ja 3,2 %, mis näitab subsideerimise jätkumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

  Tabel 3


  Individuaalsete tasakaalustavate subsiidiumide määrad








  Toetuskava | GMS | Özpekler |
| --- | --- | --- | --- |
| Forellikasvatamise otsetoetused | 2,84 % | 2,38 % |
| Sooduslaenud | 0,72 % | 0,75 % |
| Kindlustusmaksete toetused | 0,0 % | 0,10 % |
| Tehtud investeeringute toetused | 0,70 % | 0,0 % |
| Subsiidiumi kogumäär | 4,2 % | 3,2 % |

(98)

Eespool esitatud kaalutluste põhjal leidis komisjon, et alusmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide väärtusena väljendatud koondmäär oli valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul vastavalt 4,2 % ja 3,2 %, mis näitab subsideerimise jätkumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Tabel 3

Tabel 3

Individuaalsete tasakaalustavate subsiidiumide määrad

Individuaalsete tasakaalustavate subsiidiumide määrad

Toetuskava

GMS

Özpekler

Forellikasvatamise otsetoetused

2,84 %

2,38 %

Sooduslaenud

0,72 %

0,75 %

Kindlustusmaksete toetused

0,0 %

0,10 %

Tehtud investeeringute toetused

0,70 %

0,0 %

Subsiidiumi kogumäär

Subsiidiumi kogumäär

4,2 %

4,2 %

3,2 %

3,2 %

3.5.   Subsideerimise jätkumise tõenäosus

Subsideerimise jätkumise tõenäosus

| (99) | Alusmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine. |
| --- | --- |

(99)

Alusmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine.

| (100) | Nagu on märgitud põhjendustes 33–97, on kindlaks tehtud, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul said vaatlusalust toodet eksportivad Türgi tootjad jätkuvalt Türgi ametiasutustelt tasakaalustatavaid subsiidiume. |
| --- | --- |

(100)

Nagu on märgitud põhjendustes 33–97, on kindlaks tehtud, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul said vaatlusalust toodet eksportivad Türgi tootjad jätkuvalt Türgi ametiasutustelt tasakaalustatavaid subsiidiume.

| (101) | Subsiidiumikavade raames antakse korduvalt soodustusi ning ei ole ühtki märki sellest, et nende soodustuste andmisest lähitulevikus järk-järgult loobutaks. Lisaks on eksportijad toetusõiguslikud tavaliselt mitme subsiidiumikava alusel. |
| --- | --- |

(101)

Subsiidiumikavade raames antakse korduvalt soodustusi ning ei ole ühtki märki sellest, et nende soodustuste andmisest lähitulevikus järk-järgult loobutaks. Lisaks on eksportijad toetusõiguslikud tavaliselt mitme subsiidiumikava alusel.

| (102) | Ühtlasi uuriti, kas meetmetest loobumise korral suureneks ekspordimaht liitu märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(102)

Ühtlasi uuriti, kas meetmetest loobumise korral suureneks ekspordimaht liitu märkimisväärselt.

| (103) | Türgi on vaatlusaluse toote suurtootja. Uurimise käigus kogutud andmete põhjal ja nagu on kirjeldatud põhjenduses 165, tootis Türgi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 95 000 tonni forelli (37). Nagu on märgitud põhjenduses 112, oli Türgist pärit forelli impordi maht samal ajavahemikul märkimisväärne, olles ligikaudu 20 500 tonni terve kala ekvivalenti, mis moodustab ligikaudu 14 % liidu asjaomasest turust. Miski ei viidanud sellele, et meetmete tühistamise korral need mahud väheneksid. |
| --- | --- |

(103)

Türgi on vaatlusaluse toote suurtootja. Uurimise käigus kogutud andmete põhjal ja nagu on kirjeldatud põhjenduses 165, tootis Türgi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 95 000 tonni forelli (37). Nagu on märgitud põhjenduses 112, oli Türgist pärit forelli impordi maht samal ajavahemikul märkimisväärne, olles ligikaudu 20 500 tonni terve kala ekvivalenti, mis moodustab ligikaudu 14 % liidu asjaomasest turust. Miski ei viidanud sellele, et meetmete tühistamise korral need mahud väheneksid.

37

| (104) | Nende asjaolude tõttu on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks vaatlusaluse toote subsideeritud ekspordi maht liitu, mis oli juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne. Seetõttu järeldas komisjon, et subsideerimise jätkumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(104)

Nende asjaolude tõttu on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks vaatlusaluse toote subsideeritud ekspordi maht liitu, mis oli juba läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne. Seetõttu järeldas komisjon, et subsideerimise jätkumine on tõenäoline.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (105) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis liidus samasugust toodet rohkem kui 700 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 8 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(105)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis liidus samasugust toodet rohkem kui 700 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 8 lõike 1 tähenduses.

| (106) | Taotluse esitaja ja valimisse kaasatud äriühingute esitatud andmete põhjal oli liidu kogutoodang uurimisperioodil ligikaudu 129 miljonit kilogrammi terve kala ekvivalenti. Valimisse kaasatud kaheksa koostööd teinud liidu tootja toodang moodustas 13 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(106)

Taotluse esitaja ja valimisse kaasatud äriühingute esitatud andmete põhjal oli liidu kogutoodang uurimisperioodil ligikaudu 129 miljonit kilogrammi terve kala ekvivalenti. Valimisse kaasatud kaheksa koostööd teinud liidu tootja toodang moodustas 13 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (107) | Liidu tarbimise kindlakstegemiseks liideti liidu tootmisharu hinnanguline kogumüügimaht liidu turul (vt põhjendus 118) ja Eurostati andmetel põhinev impordi kogumaht (vt põhjendus 91 ning tabelid 6 ja 8). |
| --- | --- |

(107)

Liidu tarbimise kindlakstegemiseks liideti liidu tootmisharu hinnanguline kogumüügimaht liidu turul (vt põhjendus 118) ja Eurostati andmetel põhinev impordi kogumaht (vt põhjendus 91 ning tabelid 6 ja 8).

| (108) | Eurostati impordimaht esitatakse netokaaluna kuue erineva CN-koodi puhul, nimelt elusad, värsked, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud kalad tervete kalade ja/või roogitud kalade või fileena. Eurostatis registreeritud netokaal teisendati võrdlemise eesmärgil terve kala ekvivalendiks, sest liidu tootmisharu tootmis- ja müügiandmed esitati terve kala ekvivalendi põhjal. Selleks jagati Eurostatis registreeritud impordimaht allpool esitatud ümberhindlusteguritega. Kasutatud ümberhindlustegurid olid taotluse esitaja esitatud ja esialgses uurimises kasutatud tegurid.

  Tabel 4


  Ümberhindlustegurid (WFE-tonnides)







  Eluskala | 1,00 |
| --- | --- | --- |
| Värske/jahutatud/külmutatud (roogitud | 0,85 |
| Filee: värske/jahutatud/külmutatud | 0,47 |
| Filee: suitsutatud | 0,40 |

(108)

Eurostati impordimaht esitatakse netokaaluna kuue erineva CN-koodi puhul, nimelt elusad, värsked, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud kalad tervete kalade ja/või roogitud kalade või fileena. Eurostatis registreeritud netokaal teisendati võrdlemise eesmärgil terve kala ekvivalendiks, sest liidu tootmisharu tootmis- ja müügiandmed esitati terve kala ekvivalendi põhjal. Selleks jagati Eurostatis registreeritud impordimaht allpool esitatud ümberhindlusteguritega. Kasutatud ümberhindlustegurid olid taotluse esitaja esitatud ja esialgses uurimises kasutatud tegurid.

Tabel 4

Tabel 4

Ümberhindlustegurid (WFE-tonnides)

Ümberhindlustegurid (WFE-tonnides)

Eluskala

1,00

Värske/jahutatud/külmutatud (roogitud

0,85

Filee: värske/jahutatud/külmutatud

0,47

Filee: suitsutatud

0,40

| (109) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 5


  Liidu tarbimine (WFE-tonnides) | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu turg | 150 175 | 147 069 | 157 078 | 147 603 |
| Indeks | 100 | 98 | 105 | 98 |
| Allikas: küsimustike vastused makromajanduslike näitajate kohta ja Eurostat |

(109)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Liidu tarbimine (WFE-tonnides)

Liidu tarbimine (WFE-tonnides)

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu turg

150 175

147 069

157 078

147 603

Indeks

100

98

105

98

Allikas: küsimustike vastused makromajanduslike näitajate kohta ja Eurostat

| (110) | Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil veidi. Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 2 % – 150 175 WFE-tonnist 2016. aastal 147 603 WFE-tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(110)

Liidu tarbimine kõikus vaatlusalusel perioodil veidi. Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 2 % – 150 175 WFE-tonnist 2016. aastal 147 603 WFE-tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.3.   Import asjaomasest riigist

Import asjaomasest riigist

4.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (111) | Komisjon tegi impordi mahu ja turuosa kindlaks Eurostati andmete põhjal, mis on väljendatud WFE-tonnides, nagu on märgitud põhjenduses 92. Impordi turuosa tehti kindlaks impordimahu ja liidu kogutarbimise põhjal. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon tegi impordi mahu ja turuosa kindlaks Eurostati andmete põhjal, mis on väljendatud WFE-tonnides, nagu on märgitud põhjenduses 92. Impordi turuosa tehti kindlaks impordimahu ja liidu kogutarbimise põhjal.

| (112) | Selle põhjal muutusid Türgist pärit import ja selle turuosa järgmiselt.

  Tabel 6


  Impordimaht (WFE-tonnides) ja turuosa | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgist pärit impordi maht | 21 684 | 19 523 | 17 831 | 20 466 |
| Indeks | 100 | 90 | 82 | 94 |
| Turuosa | 14,4 % | 13,3 % | 11,4 % | 13,9 % |
| Indeks | 100 | 92 | 79 | 96 |
| Allikas: Eurostat |

(112)

Selle põhjal muutusid Türgist pärit import ja selle turuosa järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Impordimaht (WFE-tonnides) ja turuosa

Impordimaht (WFE-tonnides) ja turuosa

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Türgist pärit impordi maht

21 684

19 523

17 831

20 466

Indeks

Indeks

100

100

90

90

82

82

94

94

Turuosa

14,4 %

13,3 %

11,4 %

13,9 %

Indeks

100

92

79

96

Allikas: Eurostat

| (113) | Türgist pärit impordi maht vähenes 2016.–2018. aastal pidevalt ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenes impordimaht vaatlusalusel perioodil 6 %, st palju vähem kui import teistest riikidest, mis vähenes samal perioodil 13 % (vt põhjendus 106). Türgist pärit forelli impordi maht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne – 20 446 WFE-tonni. |
| --- | --- |

(113)

Türgist pärit impordi maht vähenes 2016.–2018. aastal pidevalt ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kokkuvõttes vähenes impordimaht vaatlusalusel perioodil 6 %, st palju vähem kui import teistest riikidest, mis vähenes samal perioodil 13 % (vt põhjendus 106). Türgist pärit forelli impordi maht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne – 20 446 WFE-tonni.

| (114) | Turuosa järgis impordimahuga sama suundumust, vähenedes 2016.–2018. aastal 14,4 %-st 11,4 %-ni, st 3 protsendipunkti võrra, ning suurenedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 13,9 %-ni. Türgi impordi turuosa püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, välja arvatud 2018. aastal, mil see vähenes 2017. aastaga võrreldes 1,9 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(114)

Turuosa järgis impordimahuga sama suundumust, vähenedes 2016.–2018. aastal 14,4 %-st 11,4 %-ni, st 3 protsendipunkti võrra, ning suurenedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 13,9 %-ni. Türgi impordi turuosa püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, välja arvatud 2018. aastal, mil see vähenes 2017. aastaga võrreldes 1,9 protsendipunkti võrra.

4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

| (115) | Komisjon tegi keskmised impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal, jagades Türgist pärit WFE-tonnides väljendatud impordi kogumahu impordi koguväärtusega. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon tegi keskmised impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal, jagades Türgist pärit WFE-tonnides väljendatud impordi kogumahu impordi koguväärtusega.

| (116) | Selle põhjal muutus Türgist pärit impordi kaalutud keskmine hind järgmiselt.

  Tabel 7


  Impordihinnad (eurot WFE-tonni kohta) | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 2 940 | 2 803 | 2 789 | 2 887 |
| Indeks | 100 | 95 | 95 | 98 |
| Allikas: Eurostat |

(116)

Selle põhjal muutus Türgist pärit impordi kaalutud keskmine hind järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Impordihinnad (eurot WFE-tonni kohta)

Impordihinnad (eurot WFE-tonni kohta)

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Türgi

2 940

2 803

2 789

2 887

Indeks

100

95

95

98

Allikas: Eurostat

| (117) | Türgist pärit impordi hind langes 2016.–2018. aastal 5 % ja tõusis seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,5 %. Kokkuvõttes langes Türgist pärit impordi hind vaatlusalusel perioodil 2 %. Võrreldes tabelis 12 esitatud liidu müügihindadega oli Türgi impordi hind kogu vaatlusalusel perioodil liidu hindadest tunduvalt madalam. |
| --- | --- |

(117)

Türgist pärit impordi hind langes 2016.–2018. aastal 5 % ja tõusis seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,5 %. Kokkuvõttes langes Türgist pärit impordi hind vaatlusalusel perioodil 2 %. Võrreldes tabelis 12 esitatud liidu müügihindadega oli Türgi impordi hind kogu vaatlusalusel perioodil liidu hindadest tunduvalt madalam.

| (118) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(118)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| — | valimisse kaasatud koostööd teinud Türgi tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, mis tehti kindlaks CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, sealhulgas tasakaalustav tollimaks koos asjakohaste kohandustega impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

—

valimisse kaasatud koostööd teinud Türgi tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, mis tehti kindlaks CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, sealhulgas tasakaalustav tollimaks koos asjakohaste kohandustega impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| (119) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitas, et Türgist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal jäi vahemikku 13,7–32,2 %. |
| --- | --- |

(119)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitas, et Türgist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal jäi vahemikku 13,7–32,2 %.

| (120) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal 14,5 % (sealhulgas tasakaalustavad tollimaksud). |
| --- | --- |

(120)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal 14,5 % (sealhulgas tasakaalustavad tollimaksud).

4.3.3.   Import muudest kolmandatest riikidest peale Türgi

Import muudest kolmandatest riikidest peale Türgi

| (121) | Forelli imporditi muudest kolmandatest riikidest peale Türgi peamiselt Norrast ning Bosniast ja Hertsegoviinast. |
| --- | --- |

(121)

Forelli imporditi muudest kolmandatest riikidest peale Türgi peamiselt Norrast ning Bosniast ja Hertsegoviinast.

| (122) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 108, väljendati Eurostati andmete kohaselt muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahtu WFE-tonnides. Selle põhjal muutusid muudest kolmandatest riikidest pärit forelli impordi maht ning turuosa ja hinnasuundumused järgmiselt.

  Tabel 8


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Türgi | Maht (WFE-tonnides) | 2 431 | 1 402 | 1 844 | 2 118 |
| Indeks | 100 | 58 | 76 | 87 |
| Turuosa | 1,6 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,4 % |
| Indeks | 100 | 59 | 72 | 89 |
| Keskmine hind (eurot WFE-tonni kohta) | 3 279 | 3 332 | 3 519 | 3 336 |
| Indeks | 100 | 102 | 107 | 102 |
| Allikas: Eurostat |

(122)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 108, väljendati Eurostati andmete kohaselt muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahtu WFE-tonnides. Selle põhjal muutusid muudest kolmandatest riikidest pärit forelli impordi maht ning turuosa ja hinnasuundumused järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Türgi

Maht (WFE-tonnides)

2 431

1 402

1 844

2 118

Indeks

Indeks

100

100

58

58

76

76

87

87

Turuosa

1,6 %

1,0 %

1,2 %

1,4 %

Indeks

Indeks

100

100

59

59

72

72

89

89

Keskmine hind (eurot WFE-tonni kohta)

3 279

3 332

3 519

3 336

Indeks

100

102

107

102

Allikas: Eurostat

| (123) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht oli kogu vaatlusalusel perioodil väike ja vähenes veidi – 2 432 tonnist 2016. aastal 2 118 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see tähendab 13 % langust vaatlusalusel perioodil. Vastav turuosa jäi kogu vaatlusalusel perioodil alla 2 % ja vähenes kokkuvõttes 1,6 %-st 1,4 %-ni. Kokkuvõttes tõusid kolmandate riikide impordihinnad vaatlusalusel perioodil 2 % ja olid keskmiselt märkimisväärselt kõrgemad kui asjaomasest riigist pärit impordi hinnad (15 % kõrgemad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). |
| --- | --- |

(123)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht oli kogu vaatlusalusel perioodil väike ja vähenes veidi – 2 432 tonnist 2016. aastal 2 118 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see tähendab 13 % langust vaatlusalusel perioodil. Vastav turuosa jäi kogu vaatlusalusel perioodil alla 2 % ja vähenes kokkuvõttes 1,6 %-st 1,4 %-ni. Kokkuvõttes tõusid kolmandate riikide impordihinnad vaatlusalusel perioodil 2 % ja olid keskmiselt märkimisväärselt kõrgemad kui asjaomasest riigist pärit impordi hinnad (15 % kõrgemad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil).

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (124) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(124)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist.

| (125) | Nagu põhjenduses 15 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks valikuuringut. |
| --- | --- |

(125)

Nagu põhjenduses 15 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks valikuuringut.

| (126) | Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja ja valimisse kaasatud üksikute äriühingute esitatud andmete alusel, mis olid seotud kõigi liidu tootjatega. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustike vastustes esitatud andmete põhjal, mis olid seotud ainult valimisse kaasatud liidu tootjatega. Mõlemaid andmekogumeid peeti liidu tootmisharu majandusolukorda esindavaks. |
| --- | --- |

(126)

Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitaja ja valimisse kaasatud üksikute äriühingute esitatud andmete alusel, mis olid seotud kõigi liidu tootjatega. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustike vastustes esitatud andmete põhjal, mis olid seotud ainult valimisse kaasatud liidu tootjatega. Mõlemaid andmekogumeid peeti liidu tootmisharu majandusolukorda esindavaks.

| (127) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest taastumine. |
| --- | --- |

(127)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest taastumine.

| (128) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(128)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (129) | Liidu tootmisharu tootmismaht saadi taotluse esitajalt Euroopa Vesiviljelustootjate Liidu (FEAP) aruande (38) andmete põhjal. FEAPi andmed on saadud kasvandustelt ja need käivad igas liikmesriigis toodetud eluskala kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevad andmed sisaldusid ka FEAPi aruandes. |
| --- | --- |

(129)

Liidu tootmisharu tootmismaht saadi taotluse esitajalt Euroopa Vesiviljelustootjate Liidu (FEAP) aruande (38) andmete põhjal. FEAPi andmed on saadud kasvandustelt ja need käivad igas liikmesriigis toodetud eluskala kohta. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi käsitlevad andmed sisaldusid ka FEAPi aruandes.

38

| (130) | Nende andmete alusel muutusid vaatlusalusel perioodil liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine järgmiselt.

  Tabel 9


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (WFE-tonnides) | 133 129 | 131 518 | 141 841 | 128 988 |
| Indeks | 100 | 99 | 107 | 97 |
| Tootmisvõimsus (WFE-tonnides) | 196 211 | 188 879 | 206 760 | 193 133 |
| Indeks | 100 | 96 | 105 | 98 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 68 % | 70 % | 69 % | 67 % |
| Indeks | 100 | 103 | 101 | 98 |
| Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule |

(130)

Nende andmete alusel muutusid vaatlusalusel perioodil liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (WFE-tonnides)

133 129

131 518

141 841

128 988

Indeks

Indeks

100

100

99

99

107

107

97

97

Tootmisvõimsus (WFE-tonnides)

196 211

188 879

206 760

193 133

Indeks

Indeks

100

100

96

96

105

105

98

98

Tootmisvõimsuse rakendamine

68 %

70 %

69 %

67 %

Indeks

100

103

101

98

Allikas: taotluse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule

| (131) | Tootmismaht kõikus vaatlusalusel perioodil. Kuigi see vähenes 2016.–2017. aastal 1 %, suurenes see 2017.–2018. aastal 8 % ning seejärel vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuesti 10 %. Kokkuvõttes vähenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(131)

Tootmismaht kõikus vaatlusalusel perioodil. Kuigi see vähenes 2016.–2017. aastal 1 %, suurenes see 2017.–2018. aastal 8 % ning seejärel vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuesti 10 %. Kokkuvõttes vähenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 3 %.

| (132) | Tootmisvõimsus (39) muutus samamoodi kui tootmismaht; see vähenes 2016.–2017. aastal 4 %, suurenes 2018. aastal 8 % ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 7 %. Kokkuvõttes vähenes see vaatlusalusel perioodil 2 %. |
| --- | --- |

(132)

Tootmisvõimsus (39) muutus samamoodi kui tootmismaht; see vähenes 2016.–2017. aastal 4 %, suurenes 2018. aastal 8 % ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 7 %. Kokkuvõttes vähenes see vaatlusalusel perioodil 2 %.

39

| (133) | Tootmisvõimsuse rakendamine oli suhteliselt stabiilne ja vähenes kokkuvõttes vaatlusalusel perioodil 2 %. |
| --- | --- |

(133)

Tootmisvõimsuse rakendamine oli suhteliselt stabiilne ja vähenes kokkuvõttes vaatlusalusel perioodil 2 %.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (134) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul tehti kindlaks taotluse esitaja esitatud teabe põhjal, arvates liidu tootmisharu eksportmüügi mahu maha liidu tootmisharu kogu tootmismahust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 129–130. |
| --- | --- |

(134)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul tehti kindlaks taotluse esitaja esitatud teabe põhjal, arvates liidu tootmisharu eksportmüügi mahu maha liidu tootmisharu kogu tootmismahust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 129–130.

| (135) | Selle põhjal muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Müügimaht ja turuosa | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (WFE-tonnides) | 126 060 | 126 143 | 137 403 | 125 020 |
| Indeks | 100 | 100 | 109 | 99 |
| Turuosa | 84 % | 86 % | 88 % | 85 % |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Allikas: küsimustike vastused makromajanduslike näitajate kohta. |

(135)

Selle põhjal muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (WFE-tonnides)

126 060

126 143

137 403

125 020

Indeks

100

100

109

99

Turuosa

84 %

86 %

88 %

85 %

Indeks

100

102

104

101

Allikas: küsimustike vastused makromajanduslike näitajate kohta.

| (136) | Müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil veidi (1 %). Esialgu püsis see aastatel 2016–2017 stabiilsena, kuid suurenes seejärel 2017.–2018. aastal 9 %, samal ajal kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see 10 %, langedes madalamale tasemele kui 2016. aastal. Põhjenduses 110 kirjeldatud samaaegne tarbimise vähenemine tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa mõningase suurenemise 84 %-st 2016. aastal 85 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see tähendab 1 % suurust suurenemist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(136)

Müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil veidi (1 %). Esialgu püsis see aastatel 2016–2017 stabiilsena, kuid suurenes seejärel 2017.–2018. aastal 9 %, samal ajal kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see 10 %, langedes madalamale tasemele kui 2016. aastal. Põhjenduses 110 kirjeldatud samaaegne tarbimise vähenemine tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa mõningase suurenemise 84 %-st 2016. aastal 85 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see tähendab 1 % suurust suurenemist vaatlusalusel perioodil.

4.4.2.3.   Majanduskasv

Majanduskasv

| (137) | Kuigi liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %, vähenes liidu tootmisharu müügimaht 1 %, mis tähendas turuosa suurenemist 1 % võrra. |
| --- | --- |

(137)

Kuigi liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %, vähenes liidu tootmisharu müügimaht 1 %, mis tähendas turuosa suurenemist 1 % võrra.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (138) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Tööhõive ja tootlikkus | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 216 | 2 050 | 2 210 | 2 174 |
| Indeks | 100 | 92 | 100 | 98 |
| Tootlikkus (WFE-tonnides töötaja kohta) | 60 | 64 | 64 | 59 |
| Indeks | 100 | 107 | 107 | 99 |
| Allikas: vastused küsimustikule makromajanduslike näitajate kohta |

(138)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

2 216

2 050

2 210

2 174

Indeks

100

92

100

98

Tootlikkus (WFE-tonnides töötaja kohta)

60

64

64

59

Indeks

100

107

107

99

Allikas: vastused küsimustikule makromajanduslike näitajate kohta

| (139) | Liidu tootmisharu tööhõive kõikus vaatlusalusel perioodil, vähenedes 2016.–2017. aastal 8 %, suurenedes seejärel 2018. aastal taas 8 % ja vähenedes lõpuks alates 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 2 %. Kokkuvõttes vähenes see 2 %. |
| --- | --- |

(139)

Liidu tootmisharu tööhõive kõikus vaatlusalusel perioodil, vähenedes 2016.–2017. aastal 8 %, suurenedes seejärel 2018. aastal taas 8 % ja vähenedes lõpuks alates 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 2 %. Kokkuvõttes vähenes see 2 %.

| (140) | Tootlikkus vähenes veidi tööhõive vähenemise ja tootmismahu veelgi kiirema vähenemise tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 115. |
| --- | --- |

(140)

Tootlikkus vähenes veidi tööhõive vähenemise ja tootmismahu veelgi kiirema vähenemise tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 115.

4.4.2.5.   Subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsiidiumist taastumine

Subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsiidiumist taastumine

| (141) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud subsiidiumimarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt kõrgemad, nagu on märgitud põhjenduses 98. Tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärne, arvestades Türgist pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(141)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud subsiidiumimarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt kõrgemad, nagu on märgitud põhjenduses 98. Tegelike subsiidiumimarginaalide mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärne, arvestades Türgist pärit impordi mahtu ja hindu.

| (142) | Türgi eksportivate tootjate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus ei võimaldanud liidu tootmisharul varasematest subsideerimistavadest täielikult toibuda. |
| --- | --- |

(142)

Türgi eksportivate tootjate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus ei võimaldanud liidu tootmisharul varasematest subsideerimistavadest täielikult toibuda.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

| (143) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Müügihinnad ja kulud liidus | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind (eurodes WFE-tonni kohta) | 3 538 | 3 826 | 3 717 | 3 621 |
| Indeks | 100 | 108 | 105 | 102 |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes WFE-tonni kohta) | 3 612 | 3 848 | 3 697 | 3 650 |
| Indeks | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule |

(143)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Müügihinnad ja kulud liidus

Müügihinnad ja kulud liidus

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind (eurodes WFE-tonni kohta)

3 538

3 826

3 717

3 621

Indeks

100

108

105

102

Ühiku tootmiskulu (eurodes WFE-tonni kohta)

3 612

3 848

3 697

3 650

Indeks

100

107

102

101

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule

| (144) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele suurenes vaatlusalusel perioodil 2 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 621 euroni WFE-tonni kohta. Aastatel 2016–2017 suurenes see 8 % ja vähenes seejärel järk-järgult kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(144)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele suurenes vaatlusalusel perioodil 2 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 621 euroni WFE-tonni kohta. Aastatel 2016–2017 suurenes see 8 % ja vähenes seejärel järk-järgult kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.

| (145) | Ühiku tootmiskulu oli vaatlusalusel perioodil kõrgem kui keskmine müügihind, välja arvatud 2018. aastal. Kokkuvõttes suurenes ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 1 %, ulatudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 650 euroni WFE tonni kohta, mis on kõrgem kui ühiku keskmine müügihind. |
| --- | --- |

(145)

Ühiku tootmiskulu oli vaatlusalusel perioodil kõrgem kui keskmine müügihind, välja arvatud 2018. aastal. Kokkuvõttes suurenes ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 1 %, ulatudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 650 euroni WFE tonni kohta, mis on kõrgem kui ühiku keskmine müügihind.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (146) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 35 538 | 36 031 | 37 042 | 37 861 |
| Indeks (eelarveaasta 2016 = 100) | 100 | 101 | 104 | 107 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule |

(146)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

35 538

36 031

37 042

37 861

Indeks (eelarveaasta 2016 = 100)

100

101

104

107

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule

| (147) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Kokkuvõttes suurenesid need vaatlusalusel perioodil 7 %. |
| --- | --- |

(147)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult. Kokkuvõttes suurenesid need vaatlusalusel perioodil 7 %.

4.4.3.3.   Laovarud

Laovarud

| (148) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14


  Laovarud | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (WFE-tonnides) | 3 304 | 3 336 | 4 776 | 4 852 |
| Indeks (eelarveaasta 2016 = 100) | 100 | 101 | 145 | 147 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule |

(148)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Tabel 14

Laovarud

Laovarud

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (WFE-tonnides)

3 304

3 336

4 776

4 852

Indeks (eelarveaasta 2016 = 100)

100

101

145

147

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule

| (149) | Kokkuvõttes suurenesid lõppvarud vaatlusalusel perioodil 47 %. |
| --- | --- |

(149)

Kokkuvõttes suurenesid lõppvarud vaatlusalusel perioodil 47 %.

| (150) | Forell on kiiresti riknev toode ning külmutamata forelli säilivusaeg on alla kahe nädala. Valimisse kaasatud liidu tootjad, välja arvatud üks äriühing, ei hoia forelli laovaru pärast püüki ega külmuta olulisel määral oma toodangut. Kokkuvõtteks ei peeta varusid käesolevas uurimises oluliseks kahjunäitajaks. |
| --- | --- |

(150)

Forell on kiiresti riknev toode ning külmutamata forelli säilivusaeg on alla kahe nädala. Valimisse kaasatud liidu tootjad, välja arvatud üks äriühing, ei hoia forelli laovaru pärast püüki ega külmuta olulisel määral oma toodangut. Kokkuvõtteks ei peeta varusid käesolevas uurimises oluliseks kahjunäitajaks.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (151) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 15


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | –2,1 % | –0,6 % | 0,5 % | –0,8 % |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | –521 095 | 55 338 | 834 534 | 575 407 |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 1 685 452 | 1 367 957 | 1 793 453 | 2 136 870 |
| Indeks | 100 | 81 | 106 | 127 |
| Investeeringutasuvus | –12,2 % | –3,8 % | 3,6 % | –5,5 % |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule |

(151)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 15

Tabel 15

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

–2,1 %

–0,6 %

0,5 %

–0,8 %

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

–521 095

55 338

834 534

575 407

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

1 685 452

1 367 957

1 793 453

2 136 870

Indeks

100

81

106

127

Investeeringutasuvus

–12,2 %

–3,8 %

3,6 %

–5,5 %

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule

| (152) | Komisjon tegi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, välja arvatud 2018. aastal, mil see oli veidi positiivne (0,5 %). Kokkuvõttes oli kasumlikkus vaatlusaluse perioodi alguses 2016. aastal ligikaudu –2,1 %, paranedes järk-järgult kuni 2018. aastani, mil see vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas veidi kuni –0,8 %-ni. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon tegi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne, välja arvatud 2018. aastal, mil see oli veidi positiivne (0,5 %). Kokkuvõttes oli kasumlikkus vaatlusaluse perioodi alguses 2016. aastal ligikaudu –2,1 %, paranedes järk-järgult kuni 2018. aastani, mil see vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas veidi kuni –0,8 %-ni.

| (153) | Netorahavoog näitab liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog järgis kasumlikkusega sarnast suundumust, st suurenes 2016.–2018. aastal ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(153)

Netorahavoog näitab liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog järgis kasumlikkusega sarnast suundumust, st suurenes 2016.–2018. aastal ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (154) | Investeeringud vähenesid ajavahemikus 2016–2017, kuid suurenesid taas 2018. aastal ja suurenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veelgi. Kokkuvõttes suurenesid need vaatlusalusel perioodil 27 %. Hoolimata sellest kasvust jäid investeeringud vaatlusalusel perioodil väikeseks (keskmiselt 1,7 miljonit eurot aastas kõigi kaheksa valimisse kaasatud äriühingu puhul) ja olid peamiselt seotud nõuetele vastavuse tagamisega. |
| --- | --- |

(154)

Investeeringud vähenesid ajavahemikus 2016–2017, kuid suurenesid taas 2018. aastal ja suurenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veelgi. Kokkuvõttes suurenesid need vaatlusalusel perioodil 27 %. Hoolimata sellest kasvust jäid investeeringud vaatlusalusel perioodil väikeseks (keskmiselt 1,7 miljonit eurot aastas kõigi kaheksa valimisse kaasatud äriühingu puhul) ja olid peamiselt seotud nõuetele vastavuse tagamisega.

| (155) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Nagu ka muude finantsnäitajate puhul, suurenes investeeringutasuvus 2016.–2018. aastal ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(155)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Nagu ka muude finantsnäitajate puhul, suurenes investeeringutasuvus 2016.–2018. aastal ja vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.5.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (156) | Hoolimata kehtivatest tasakaalustusmeetmetest jäi Türgist pärit forelli import vaatlusalusel perioodil märkimisväärseks ja selle turuosa oli stabiilne, jäädes vahemikku 11–14 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 13,9 %. Samal ajal näitasid impordihinnad langustrendi ja lõid liidu hinnad tasakaalustusmeetmetest hoolimata läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla keskmiselt 14,5 %. |
| --- | --- |

(156)

Hoolimata kehtivatest tasakaalustusmeetmetest jäi Türgist pärit forelli import vaatlusalusel perioodil märkimisväärseks ja selle turuosa oli stabiilne, jäädes vahemikku 11–14 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 13,9 %. Samal ajal näitasid impordihinnad langustrendi ja lõid liidu hinnad tasakaalustusmeetmetest hoolimata läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla keskmiselt 14,5 %.

| (157) | Makromajanduslikud näitajad, eelkõige tootmis- ja müügimaht, tööhõive ja tootlikkus püsisid stabiilsena või vähenesid veidi. Liidu tootmisharu turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil veidi, kuid vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jõudes 2016. aastaga võrreldes samale tasemele. Turuosa suurenemine 2017. ja 2018. aastal hoolimata suhteliselt stabiilsest müügimahust on tingitud tarbimise vähenemisest samal perioodil. Kuigi liidu tootmisharu suutis oma müügimahtu ja turuosa suures osas säilitada, toimus see kasumlikkuse ja muude finantsnäitajate arvelt, nagu on selgitatud järgmises põhjenduses. |
| --- | --- |

(157)

Makromajanduslikud näitajad, eelkõige tootmis- ja müügimaht, tööhõive ja tootlikkus püsisid stabiilsena või vähenesid veidi. Liidu tootmisharu turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil veidi, kuid vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jõudes 2016. aastaga võrreldes samale tasemele. Turuosa suurenemine 2017. ja 2018. aastal hoolimata suhteliselt stabiilsest müügimahust on tingitud tarbimise vähenemisest samal perioodil. Kuigi liidu tootmisharu suutis oma müügimahtu ja turuosa suures osas säilitada, toimus see kasumlikkuse ja muude finantsnäitajate arvelt, nagu on selgitatud järgmises põhjenduses.

| (158) | Kuigi liidu tootjate keskmine ühiku müügihind vaatlusalusel perioodil veidi tõusis, ei suutnud liidu tootmisharu saavutada püsivaid kasumimarginaale. Türgi impordi hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma müügihindu isegi nii palju tõsta, et need vastaksid keskmisele tootmiskulule, ning oli seetõttu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumis (v.a 2018. aastal, mil see oli peaaegu kasumilävel). Seega avaldas Türgi import liidu tootjate müügile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset hinnasurvet. Muud finantsnäitajad (rahavoog, investeeringutasuvus) järgisid kasumlikkusega sarnast suundumust ning nende väärtused olid negatiivsed või madalad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuigi investeeringud 2017. ja 2018. aastal suurenesid, oli nende maht üldiselt väike ja need olid seotud nõuete täitmise tagamisega. Liidu tootmisharu ei suutnud kahjumlikust olukorrast taastuda ja kandis kahju peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(158)

Kuigi liidu tootjate keskmine ühiku müügihind vaatlusalusel perioodil veidi tõusis, ei suutnud liidu tootmisharu saavutada püsivaid kasumimarginaale. Türgi impordi hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma müügihindu isegi nii palju tõsta, et need vastaksid keskmisele tootmiskulule, ning oli seetõttu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumis (v.a 2018. aastal, mil see oli peaaegu kasumilävel). Seega avaldas Türgi import liidu tootjate müügile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärset hinnasurvet. Muud finantsnäitajad (rahavoog, investeeringutasuvus) järgisid kasumlikkusega sarnast suundumust ning nende väärtused olid negatiivsed või madalad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuigi investeeringud 2017. ja 2018. aastal suurenesid, oli nende maht üldiselt väike ja need olid seotud nõuete täitmise tagamisega. Liidu tootmisharu ei suutnud kahjumlikust olukorrast taastuda ja kandis kahju peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (159) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mida näitab eelkõige liidu tootmisharu finantsseisund. |
| --- | --- |

(159)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mida näitab eelkõige liidu tootmisharu finantsseisund.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (160) | Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas Türgist pärit subsideeritud import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et subsideeritud impordile ei omistataks võimalikku muudest teguritest kui asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordist tingitud kahju. |
| --- | --- |

(160)

Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas Türgist pärit subsideeritud import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et subsideeritud impordile ei omistataks võimalikku muudest teguritest kui asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordist tingitud kahju.

| (161) | Türgist pärit forelli import jäi hoolimata kehtivatest subsiidiumivastastest meetmetest märkimisväärseks ning selle turuosa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 10 % ja selle hinnatase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madal. Türgi impordi põhjustatud märkimisväärse hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma hindu vastavalt kulude suurenemisele tõsta, mis tekitas kahju peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(161)

Türgist pärit forelli import jäi hoolimata kehtivatest subsiidiumivastastest meetmetest märkimisväärseks ning selle turuosa oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul üle 10 % ja selle hinnatase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madal. Türgi impordi põhjustatud märkimisväärse hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma hindu vastavalt kulude suurenemisele tõsta, mis tekitas kahju peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (162) | Muid tegureid, mis oleksid võinud tekitada liidu tootmisharule olulist kahju, ei olnud võimalik kindlaks teha. Muudest kolmandatest riikidest peale Türgi pärit impordi maht (2 188 WFE-tonni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil) moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 1,4 % turuosast (võrreldes Türgist pärit 20 446 WFE-tonniga, mis moodustab 13,9 % turuosast). Lisaks oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil muudest kolmandatest riikidest peale Türgi pärit impordi keskmine hind (3 336 eurot WFE-tonni kohta) 16 % kõrgem kui Türgist pärit impordi keskmine hind (2 884 eurot WFE-tonni kohta). |
| --- | --- |

(162)

Muid tegureid, mis oleksid võinud tekitada liidu tootmisharule olulist kahju, ei olnud võimalik kindlaks teha. Muudest kolmandatest riikidest peale Türgi pärit impordi maht (2 188 WFE-tonni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil) moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 1,4 % turuosast (võrreldes Türgist pärit 20 446 WFE-tonniga, mis moodustab 13,9 % turuosast). Lisaks oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil muudest kolmandatest riikidest peale Türgi pärit impordi keskmine hind (3 336 eurot WFE-tonni kohta) 16 % kõrgem kui Türgist pärit impordi keskmine hind (2 884 eurot WFE-tonni kohta).

6.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

6.1.   Türgist pärit impordi tekitatud kahju jätkumise tõenäosus

Türgist pärit impordi tekitatud kahju jätkumise tõenäosus

| (163) | Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju Türgist pärit impordi tõttu, hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 2, kas meetmete aegumise korral oleks Türgist pärit subsideeritud impordi tekitatud kahju jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(163)

Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju Türgist pärit impordi tõttu, hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 2, kas meetmete aegumise korral oleks Türgist pärit subsideeritud impordi tekitatud kahju jätkumine tõenäoline.

| (164) | Sellega seoses analüüsis komisjon järgmisi elemente: Türgi tootmismaht ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus Türgi eksportivate tootjate jaoks, Türgist pärit impordi tõenäoline hinnatase subsiidiumivastaste meetmete puudumise korral ning selle mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(164)

Sellega seoses analüüsis komisjon järgmisi elemente: Türgi tootmismaht ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus Türgi eksportivate tootjate jaoks, Türgist pärit impordi tõenäoline hinnatase subsiidiumivastaste meetmete puudumise korral ning selle mõju liidu tootmisharule.

6.1.1.   Tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus Türgis ja liidu turu atraktiivsus

Tootmisvõimsus, vaba tootmisvõimsus Türgis ja liidu turu atraktiivsus

| (165) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli forelli kogutoodang Türgis 95 000 tonni (40). Suur osa sellest eksporditi, kuna Türgis tarbitakse kala inimese kohta (ligikaudu 6 kg) väga vähe võrreldes liiduga (ligikaudu 24 kg) (41). |
| --- | --- |

(165)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli forelli kogutoodang Türgis 95 000 tonni (40). Suur osa sellest eksporditi, kuna Türgis tarbitakse kala inimese kohta (ligikaudu 6 kg) väga vähe võrreldes liiduga (ligikaudu 24 kg) (41).

40

41

| (166) | Lisaks ei kajasta Türgi praegune tootmismaht tegelikku tootmisvõimsust, mida saaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kasutusele võtta. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ja uurimise algatamisel valikuuringu ankeedi täitnud eksportivad tootjad teatasid, et keskmine tootmisvõimsuse rakendamise määr oli vastavalt 48 % ja 47 %. Teades, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli forelli kogutoodang Türgis 95 000 tonni, võib ekstrapoleerimise teel saadud üldine tootmisvõimsus olla 197 000–202 000 tonni. |
| --- | --- |

(166)

Lisaks ei kajasta Türgi praegune tootmismaht tegelikku tootmisvõimsust, mida saaks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kasutusele võtta. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ja uurimise algatamisel valikuuringu ankeedi täitnud eksportivad tootjad teatasid, et keskmine tootmisvõimsuse rakendamise määr oli vastavalt 48 % ja 47 %. Teades, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli forelli kogutoodang Türgis 95 000 tonni, võib ekstrapoleerimise teel saadud üldine tootmisvõimsus olla 197 000–202 000 tonni.

| (167) | Koostööd teinud eksportivate tootjate teatatud keskmise tootmisvõimsuse rakendamise põhjal oleks keskmine kasutamata tootmisvõimsus 101 000–102 000 tonni. See moodustaks 70 % liidu kogutarbimisest. Isegi kui see suunatakse liidu turule vaid osaliselt, tähendaks see seda, et eksporditaks märkimisväärseid koguseid, ning nagu on selgitatud põhjendustes 115–120, lööksid hinnad liidu tootmisharu hindu oluliselt alla, millel oleks liidu tootmisharule märkimisväärne kahjulik mõju. |
| --- | --- |

(167)

Koostööd teinud eksportivate tootjate teatatud keskmise tootmisvõimsuse rakendamise põhjal oleks keskmine kasutamata tootmisvõimsus 101 000–102 000 tonni. See moodustaks 70 % liidu kogutarbimisest. Isegi kui see suunatakse liidu turule vaid osaliselt, tähendaks see seda, et eksporditaks märkimisväärseid koguseid, ning nagu on selgitatud põhjendustes 115–120, lööksid hinnad liidu tootmisharu hindu oluliselt alla, millel oleks liidu tootmisharule märkimisväärne kahjulik mõju.

6.1.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (168) | Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest. See on Türgi forellitootjate jaoks kõige olulisem eksporditurg, kuhu läheb 55 % nende forelliekspordi kogumahust. Eksport liitu on 59 % suurem kui eksport suuruselt teisele eksporditurule, milleks on Venemaa, kuhu läheb 33 % Türgi forelliekspordist (42). Liidu turule ja Venemaale läheb ligikaudu 85 % kogu Türgi forelliekspordist. Liidu turule suunatud Türgi impordi hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui Venemaale suunatud impordi hinnad, mis muutis liidu turu Venemaa turust veidi tulusamaks. Türgi forelli kümnest peamisest ekspordisihtkohast ainult kaks turgu – Vietnam ja Jaapan – pakuvad liidu hindadest kõrgemaid hindu. Kuid need kaks turgu on suhteliselt väheolulised, sinna läheb vastavalt 5 % ja 2 % Türgi ekspordist. |
| --- | --- |

(168)

Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest. See on Türgi forellitootjate jaoks kõige olulisem eksporditurg, kuhu läheb 55 % nende forelliekspordi kogumahust. Eksport liitu on 59 % suurem kui eksport suuruselt teisele eksporditurule, milleks on Venemaa, kuhu läheb 33 % Türgi forelliekspordist (42). Liidu turule ja Venemaale läheb ligikaudu 85 % kogu Türgi forelliekspordist. Liidu turule suunatud Türgi impordi hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi kõrgemad kui Venemaale suunatud impordi hinnad, mis muutis liidu turu Venemaa turust veidi tulusamaks. Türgi forelli kümnest peamisest ekspordisihtkohast ainult kaks turgu – Vietnam ja Jaapan – pakuvad liidu hindadest kõrgemaid hindu. Kuid need kaks turgu on suhteliselt väheolulised, sinna läheb vastavalt 5 % ja 2 % Türgi ekspordist.

42

| (169) | Liidu turu atraktiivsus on põhjendatud ka geograafilise lähedusega. Eelkõige ei sobi forell vedamiseks kaugele ja pika aja jooksul. Türgi eksportijatel on liidus juba hästi toimivad turustuskanalid, mis hõlbustavad eksporti liitu logistiliselt. |
| --- | --- |

(169)

Liidu turu atraktiivsus on põhjendatud ka geograafilise lähedusega. Eelkõige ei sobi forell vedamiseks kaugele ja pika aja jooksul. Türgi eksportijatel on liidus juba hästi toimivad turustuskanalid, mis hõlbustavad eksporti liitu logistiliselt.

| (170) | Hoolimata kehtivatest meetmetest on Türgi müünud vaatlusalusel perioodil liitu märkimisväärses koguses forelli ja tal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne turuosa (ligikaudu 14 %). Seda toodet müüdi hinnaga, mis isegi tasakaalustavate tollimaksudega lõi liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul märkimisväärselt alla. |
| --- | --- |

(170)

Hoolimata kehtivatest meetmetest on Türgi müünud vaatlusalusel perioodil liitu märkimisväärses koguses forelli ja tal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne turuosa (ligikaudu 14 %). Seda toodet müüdi hinnaga, mis isegi tasakaalustavate tollimaksudega lõi liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul märkimisväärselt alla.

| (171) | Seega peetakse liidu turgu Türgi tootjate jaoks atraktiivseks ja võib järeldada, et Türgi vaba tootmisvõimsus suunataks vähemalt osaliselt liidu turule. Sellega seoses tuletatakse meelde, et Türgi impordi turuosa oli esialgse uurimise ajal, st enne tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist, koguni 17 %. |
| --- | --- |

(171)

Seega peetakse liidu turgu Türgi tootjate jaoks atraktiivseks ja võib järeldada, et Türgi vaba tootmisvõimsus suunataks vähemalt osaliselt liidu turule. Sellega seoses tuletatakse meelde, et Türgi impordi turuosa oli esialgse uurimise ajal, st enne tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist, koguni 17 %.

6.1.3.   Türgist pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, kui meetmetel lastakse aeguda

Türgist pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, kui meetmetel lastakse aeguda

| (172) | Sellise impordi tõenäolist mõju uurides uuris komisjon selle tõenäolist hinnataset, kui meetmetel lastakse aeguda. Sellega seoses leidis komisjon, et impordihindade tase oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ilma subsiidiumivastase tollimaksuta mõistlik ja konservatiivne. Leiti, et keskmine hinna allalöömise marginaal oli märkimisväärne ja ulatus 19,8 %-ni. |
| --- | --- |

(172)

Sellise impordi tõenäolist mõju uurides uuris komisjon selle tõenäolist hinnataset, kui meetmetel lastakse aeguda. Sellega seoses leidis komisjon, et impordihindade tase oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ilma subsiidiumivastase tollimaksuta mõistlik ja konservatiivne. Leiti, et keskmine hinna allalöömise marginaal oli märkimisväärne ja ulatus 19,8 %-ni.

| (173) | Kuigi liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil tõsta keskmist ühikuhinda ilma turuosa kaotamata, tehti seda kasumlikkuse arvelt. Seetõttu ei saa sellist strateegiat kasutada meetmete kehtetuks tunnistamise korral, eelkõige seetõttu, et sel juhul suureneks hinnasurve liidu turul märkimisväärselt. Seega, kui juurdepääsu liidu turule ei takistata, suureneb Türgist pärit ekspordi maht tõenäoliselt veelgi ja selle hinnad oleksid isegi madalamad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellise suure hinnasurvega silmitsi seistes on liidu tootmisharu sunnitud alandama müügihindu, et hoida müügimahtu. Selle tulemusena halveneb niigi negatiivne kasumlikkus tõenäoliselt veelgi. Samuti on võimalik näha seost liidu tootmisharu kasumlikkuse ja Türgist pärit impordi mahu muutumise vahel. Kui impordimaht 2016.–2018. aastal vähenes, suutis liidu tootmisharu kasumlikkust parandada, samal ajal kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui impordimaht taas suurenes, liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes. |
| --- | --- |

(173)

Kuigi liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil tõsta keskmist ühikuhinda ilma turuosa kaotamata, tehti seda kasumlikkuse arvelt. Seetõttu ei saa sellist strateegiat kasutada meetmete kehtetuks tunnistamise korral, eelkõige seetõttu, et sel juhul suureneks hinnasurve liidu turul märkimisväärselt. Seega, kui juurdepääsu liidu turule ei takistata, suureneb Türgist pärit ekspordi maht tõenäoliselt veelgi ja selle hinnad oleksid isegi madalamad kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellise suure hinnasurvega silmitsi seistes on liidu tootmisharu sunnitud alandama müügihindu, et hoida müügimahtu. Selle tulemusena halveneb niigi negatiivne kasumlikkus tõenäoliselt veelgi. Samuti on võimalik näha seost liidu tootmisharu kasumlikkuse ja Türgist pärit impordi mahu muutumise vahel. Kui impordimaht 2016.–2018. aastal vähenes, suutis liidu tootmisharu kasumlikkust parandada, samal ajal kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui impordimaht taas suurenes, liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes.

| (174) | Teise võimalusena, kui liidu tootmisharu püüaks hoida oma müügihindu praegusel tasemel, on väga tõenäoline, et Türgi eksportivad tootjad võidavad liidu tootmisharu arvelt juurde müügimahte ja turuosa meetmete kehtestamisele eelsel tasemel. Sellisel olukorral oleks samuti negatiivne mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele, kuna nad ei suudaks enam oma püsikulusid katta. |
| --- | --- |

(174)

Teise võimalusena, kui liidu tootmisharu püüaks hoida oma müügihindu praegusel tasemel, on väga tõenäoline, et Türgi eksportivad tootjad võidavad liidu tootmisharu arvelt juurde müügimahte ja turuosa meetmete kehtestamisele eelsel tasemel. Sellisel olukorral oleks samuti negatiivne mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele, kuna nad ei suudaks enam oma püsikulusid katta.

| (175) | Selle tulemusena saaks liidu tootmisharu kasumlikkus ja üldine majanduslik olukord kahjustada ja halveneks. Samal ajal ei saaks liidu tootmisharu teha vajalikke investeeringuid keskkonna- ja tervishoiunormide järgimiseks. |
| --- | --- |

(175)

Selle tulemusena saaks liidu tootmisharu kasumlikkus ja üldine majanduslik olukord kahjustada ja halveneks. Samal ajal ei saaks liidu tootmisharu teha vajalikke investeeringuid keskkonna- ja tervishoiunormide järgimiseks.

| (176) | Arvestades liidu tootmisharu praegust halba olukorda, oleks meetmete aeguda laskmise mõju laastav. |
| --- | --- |

(176)

Arvestades liidu tootmisharu praegust halba olukorda, oleks meetmete aeguda laskmise mõju laastav.

6.1.4.   Järeldus

Järeldus

| (177) | Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi, nimelt Türgi tohutu vaba tootmisvõimsuse ja liidu turu atraktiivsuse kohta ning Türgist pärit impordi hinnatasemete kohta ja nende tõenäolise mõju kohta liidu tootmisharule, järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, on kahju jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(177)

Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi, nimelt Türgi tohutu vaba tootmisvõimsuse ja liidu turu atraktiivsuse kohta ning Türgist pärit impordi hinnatasemete kohta ja nende tõenäolise mõju kohta liidu tootmisharule, järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, on kahju jätkumine tõenäoline.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (178) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas kehtivate tasakaalustusmeetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(178)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas kehtivate tasakaalustusmeetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (179) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu oli olukorras, kus ta kandis kahju, ning et meetmete kaotamine tooks Türgi subsideeritud impordi tõttu tõenäoliselt kaasa veelgi ebaõiglasema konkurentsi. |
| --- | --- |

(179)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu oli olukorras, kus ta kandis kahju, ning et meetmete kaotamine tooks Türgi subsideeritud impordi tõttu tõenäoliselt kaasa veelgi ebaõiglasema konkurentsi.

| (180) | Selle põhjal järeldas komisjon, et tasakaalustusmeetmete säilitamine on liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(180)

Selle põhjal järeldas komisjon, et tasakaalustusmeetmete säilitamine on liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Kasutajate ja sõltumatute importijate huvid

Kasutajate ja sõltumatute importijate huvid

| (181) | Käesoleva läbivaatamise käigus ei andnud endast teada ega vastanud küsimustikule ükski sõltumatu importija ega kasutaja. |
| --- | --- |

(181)

Käesoleva läbivaatamise käigus ei andnud endast teada ega vastanud küsimustikule ükski sõltumatu importija ega kasutaja.

| (182) | Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutasid importijaid või kasutajaid märkimisväärselt, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta neid olulisel määral. |
| --- | --- |

(182)

Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutasid importijaid või kasutajaid märkimisväärselt, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei mõjuta neid olulisel määral.

7.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (183) | Eeltoodu alusel järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast kaalukad põhjused, mis räägiksid asjaomasest riigist pärit forelli impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(183)

Eeltoodu alusel järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast kaalukad põhjused, mis räägiksid asjaomasest riigist pärit forelli impordi suhtes kehtestatud meetmete säilitamise vastu.

8.   TASAKAALUSTUSMEETMED

TASAKAALUSTUSMEETMED

| (184) | Lähtudes komisjoni järeldustest subsideerimise jätkumise tõenäosuse, kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kohta, tuleks Türgist pärit forelli impordi suhtes kehtestatud subsiidiumivastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(184)

Lähtudes komisjoni järeldustest subsideerimise jätkumise tõenäosuse, kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kohta, tuleks Türgist pärit forelli impordi suhtes kehtestatud subsiidiumivastased meetmed säilitada.

| (185) | Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes Türgist pärit ja nimetatud juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset tasakaalustava tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(185)

Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes Türgist pärit ja nimetatud juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset tasakaalustava tollimaksu määra.

| (186) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda nende individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust kasutada tema suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(186)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda nende individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust kasutada tema suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutus Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

| (187) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (43) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr. |
| --- | --- |

(187)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (43) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr.

43

Euroopa Liidu Teataja

| (188) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(188)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks järgmise vikerforelli (Oncorhynchus mykiss) impordi suhtes:

| — | eluskala, kaaluga 1,2 kg või vähem, või |
| --- | --- |

—

eluskala, kaaluga 1,2 kg või vähem, või

| — | värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud kala: |
| --- | --- |

—

värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud kala:

| — | terve kala koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1,2 kg või vähem, või |
| --- | --- |

—

terve kala koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1,2 kg või vähem, või

| — | ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1 kg või vähem, või |
| --- | --- |

—

ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, kaaluga 1 kg või vähem, või

| — | kalafilee, kaaluga 400 g tükk või vähem, mis kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla ning on pärit Türgist. |
| --- | --- |

—

kalafilee, kaaluga 400 g tükk või vähem, mis kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla ning on pärit Türgist.

2.   Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

| Äriühing | Tasakaalustav tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ | 1,5 % | B965 |
| — | Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti |

Äriühing

Tasakaalustav tollimaks (%)

TARICi lisakood

BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

1,5 %

B965

—

Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd Şti

| — | Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti |
| --- | --- |

—

Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. LtdŞti

| — | GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti |
| --- | --- |

—

GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti

| — | Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ |
| --- | --- |

—

Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ

| — | Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti |
| --- | --- |

—

Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd Şti

| — | Hakan Komandit Şirketi |
| --- | --- |

—

Hakan Komandit Şirketi

| — | İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti |
| --- | --- |

—

İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.LtdŞti

| — | Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti |
| --- | --- |

—

Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.LtdŞti

| — | Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti |
| --- | --- |

—

Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd Şti

6,9 %

B964

Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi

6,7 %

B966

Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ

8,0 %

B967

Lisas loetletud äriühingud

7,6 %

Kõik muud äriühingud

9,5 %

B999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid õigusnorme.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Komisjoni 26. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 56, 27.2.2015, lk 12).

2

(3)  Komisjoni 4. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/823, millega lõpetatakse teatava Türgi Vabariigist pärit vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osaline vahepealne läbivaatamine (ELT L 139, 5.6.2018, lk 14).

3

(4)  Rakendusmääruse (EL) 2018/823 põhjendus 49.

4

(5)  Komisjoni 15. mai 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/658, millega muudetakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 19 lõike 4 kohast vahepealset läbivaatamist rakendusmäärust (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 155, 18.5.2020, lk 3).

5

(6)  Teade teatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise kohta (ELT C 209, 20.6.2019, lk 34).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

7

(8)  Teade Türgi Vabariigist pärit teatava vikerforelli impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 64, 27.2.2020, lk 22).

8

(9)  
  31. jaanuaril 2020 astus Ühendkuningriik Euroopa Liidust välja. Liit ja Ühendkuningriik leppisid ühiselt kokku üleminekuperioodis, mille jooksul Ühendkuningriigi suhtes jäi kehtima liidu õigus ja mis lõppes 31. detsembril 2020. Ühendkuningriik ei ole enam liidu liikmesriik ning seetõttu käsitatakse Ühendkuningriiki käesolevas määruses esitatud arvandmete, uurimistulemuste ja järelduste puhul kolmanda riigina.

9

(10)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

10

(11)  Presidendi 23. oktoobri 2019. aasta dekreet nr 2019/1691, mis käsitleb 2019. aasta põllumajandustoetusi (rakendati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2019), avaldatud ametlikus väljaandes nr 30928/24.10.2019.

11

(12)  Kommünikee nr 2019/56, avaldatud ametlikus väljaandes nr 30956/22.11.2019.

12

(13)  Presidendi 5. novembri 2020. aasta dekreet nr 2020/3190, mis käsitleb 2019. aastal antud põllumajandustoetusi.

13

(14)  Kommünikee nr 2020/39, avaldatud ametlikus väljaandes nr 31321/1.12.2020.

14

(15)  Komisjoni 29. oktoobri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes) (ELT L 319, 6.11.2014, lk 1) põhjendused 61–62.

15

(16)  Komisjoni 29. oktoobri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes) (ELT L 319, 6.11.2014, lk 1) põhjendused 61–62.

16

(17)  Komisjoni 15. mai 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/658 (millega muudetakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 19 lõike 4 kohast vahepealset läbivaatamist rakendusmäärust (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) (ELT L 155, 18.5.2020, lk 3) põhjendus 67.

17

(18)  Komisjoni 15. mai 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/658 (millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/309, millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 19 lõike 4 kohast vahepealset läbivaatamist lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) (ELT L 155, 18.5.2020, lk 3) põhjendused 40–43.

18

(19)  Suletud tootmissüsteemis eraldatakse kasvatatavad kalad keskkonnast, mis võimaldab kontrollida sisendit ja väljundit, kõrvaldades ökosüsteemidele ja looduslikele kalavarudele tekitatava kahju.

19

(20)  Komisjoni 29. oktoobri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes) (ELT L 319, 6.11.2014, lk 1) põhjendus 91.

20

(21)  Avaldatud 5. märtsi 2015. aasta ametlikus väljaandes nr 29286.

21

(22)  Dekreedi nr 2012/3305 2/A lisas on loetletud sektorid, mille suhtes võib kohaldada selliseid soodustusi nagu käibemaksuvabastus, tollimaksuvabastus, maksuvähendused, investeeringutoetus, sotsiaalkindlustusmaksete (tööandja tasutava osa) toetus, maa eraldamine, intressitoetus, tulumaksutoetus ja sotsiaalkindlustusmaksete (töötaja tasutava osa) toetus. Nende sektorite seas on sõnaselgelt nimetatud ka vesiviljelussektorit.

22

(23)  Avaldatud 19. juunil 2012, ametlik väljaanne nr 28328.

23

(24)  Avaldatud 20. juunil 2012, ametlik väljaanne nr 28329.

24

(25)  Komisjoni 29. oktoobri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes) (ELT L 319, 6.11.2014, lk 1) põhjendused 45–48.

25

(26)  GMSi märkused lõplike järelduste kohta, punkt 103

26

(27)  Artiklid 12 ja 13, 21. juuni 2005. aasta ametlik väljaanne nr 25852.

27

(28)  
  27. novembri 2018. aasta ametlik väljaanne nr 30608.

28

(29)  Komisjoni 29. oktoobri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes) (ELT L 319, 6.11.2014, lk 1) põhjendused 88–89.

29

(30)  Avaldatud 15. juunil 2010 ametlikus väljaandes.

30

(31)  Avaldatud 31. märtsil 1987 ametlikus väljaandes nr 19417 (bis).

31

bis

(32)  Välja andnud Türgi Keskpank, 20. juuli 2018.

32

(33)  Avaldatud 23. veebruaril 2013 ametlikus väljaandes nr 28568.

33

(34)  Välja andnud 20. juulil 2018 panganduse ja finantsasutuste peadirektoraat ning CBRT välisvaluutaregulatsiooni direktoraat.

34

(35)  Komisjoni 29. oktoobri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 (millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes) (ELT L 319, 6.11.2014, lk 1) põhjendused 75–78.

35

(36)  Kommertslaenude intressimäär Türgi liirides (välja arvatud ettevõtte arvelduskonto ja ettevõtte krediitkaardid) Türgi liirides saadud laenude puhul ja kommertslaenude intressimäär eurodes saadud laenude puhul.

36

(37)  Euroopa vesiviljelustootmise aruanne 2014–2019, FEAPi sekretariaat, september 2020. Euroopa vesiviljelustootmise aruanne 2014–2019, mille koostas Euroopa Vesiviljelustootjate Liit FEAP. Avalikult kättesaadav aadressil http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf.

37

(38)  Euroopa vesiviljelustootmise aruanne 2014–2019, mille koostas Euroopa Vesiviljelustootjate Liidu sekretariaat (september 2019). Kättesaadav veebisaidil http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf.

38

(39)  Tootmisvõimsus põhineb tootmisvõimsuse keskmisel rakendamisel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid oma vastustes küsimustikule ning mis teisendati WFE-ks, mida kohaldati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu kogutoodangu suhtes, nagu on märgitud FEAPi tootmisaruandes (http://feap.info/wp-content/uploads/2020/10/20201007_feap-production-report-2020.pdf).

39

(40)  Euroopa vesiviljelustootmise aruanne 2014–2019, mille koostas Euroopa Vesiviljelustootjate Liit FEAP. Avalikult kättesaadav aadressil http://feap.info/wp-content/uploads/2020/12/20201218_feap-production-report-2020.pdf.

40

(41)  EUMOFA, ELi kalaturg, 2018. aasta väljaanne, lk 23; Euronewsi artikkel Türgi vesiviljeluse kohta (kättesaadav aadressil https://tr.euronews.com/2018/08/31/balik-tuketmeyen-turkiye-avrupanin-8-inci-buyuk-deniz-urunleri-ureticisi).

41

(42)  Allikas: andmebaas Global Trade Atlas: https://www.worldtradestatistics.com/gta/

42

(43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

43

---

LISA

Koostööd teinud Türgi eksportivad tootjad, kes esialgses uurimises valimisse ei kuulunud ja keda individuaalselt ei kontrollitud.

| Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Lezita Balik A.Ş. | B968 |
| Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti. | B969 |
| Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş. | B970 |
| Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti. | B971 |
| Alba Su Ürünleri A.Ş. | B972 |
| Alfam Su Ürünleri A.Ş. | B973 |
| Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş. | B974 |
| Alka Su Ürünleri A.Ş. | B975 |
| Azer Altin Su Ürünleri | B976 |
| Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş. | B977 |
| Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş | B978 |
| Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti. | B979 |
| Ipaş Su Ürünleri A.Ş. | B980 |
| Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti. | B981 |
| Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti. | B982 |
| Miray Su Ürünleri | B983 |
| Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti. | B984 |
| Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş. | B985 |
| Tai Su Ürünleri Ltd. Şti. | B986 |
| TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş. | B987 |
| Ugurlu Balık A.Ş. | B988 |
| Yaşar Dış Tic. A.Ş. | B989 |

Nimi

TARICi lisakood

Lezita Balik A.Ş.

B968

Ada Su Ürünleri Turizm İnşaat ve Ticaret Ltd. Şti.

B969

Ahmet Aydeniz Gıda San. ve Tic. A.Ş.

B970

Alba Lojistik İhracat İthalat Ltd. Şti.

B971

Alba Su Ürünleri A.Ş.

B972

Alfam Su Ürünleri A.Ş.

B973

Alima Su Ürünleri ve Gida San. Tic. A.Ş.

B974

Alka Su Ürünleri A.Ş.

B975

Azer Altin Su Ürünleri

B976

Bağcı Balık Gıda ve Enerji Üretimi San ve Tic. A.Ş.

B977

Çamlı Yem Besicilik Sanayii ve Ticaret A.Ş

B978

Çirçir Su Ürünleri Ltd. Şti.

B979

Ipaş Su Ürünleri A.Ş.

B980

Kemal Balıkçılık Ihr. Ltd. Şti.

B981

Liman Entegre Balıkçılık San ve Tic. Ltd. Şti.

B982

Miray Su Ürünleri

B983

Önder Su Ürünleri San. ve Tic. Ltd. Şti.

B984

Fishark Su Ürünleri Üretim Sanayi ve Ticaret A.Ş.

B985

Tai Su Ürünleri Ltd. Şti.

B986

TSM Deniz Ürünleri San. Tic. A.Ş.

B987

Ugurlu Balık A.Ş.

B988

Yaşar Dış Tic. A.Ş.

B989

---

| 25.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/824,

21. mai 2021,

millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 540/2011 ja (EL) nr 820/2011 seoses toimeaine terbutüülasiini heakskiitmise tingimustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 21 lõikes 3 teisena esitatud valikut ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 820/2011 (2) on sätestatud toimeaine terbutüülasiini heakskiitmine ja sellest tulenevalt terbutüülasiini kandmine komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 820/2011 (2) on sätestatud toimeaine terbutüülasiini heakskiitmine ja sellest tulenevalt terbutüülasiini kandmine komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisasse.

| (2) | Rakendusmäärusega (EL) nr 820/2011 on ette nähtud ka järgmise täiendava kinnitava teabe esitamine: ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajad, sealhulgas teave lisandite mõju kohta; ärilisel eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse uuringus kasutatud katsematerjali näitajate vastavus; hinnang, kas määramata metaboliite LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 võib sattuda põhjavette. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmäärusega (EL) nr 820/2011 on ette nähtud ka järgmise täiendava kinnitava teabe esitamine: ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajad, sealhulgas teave lisandite mõju kohta; ärilisel eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse uuringus kasutatud katsematerjali näitajate vastavus; hinnang, kas määramata metaboliite LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 võib sattuda põhjavette.

| (3) | Lisaks nõuti rakendusmääruses (EL) nr 820/2011, et taotleja esitaks kinnitava teabe metaboliitide MT1 MT13, MT14 ja määramata metaboliitide LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 osatähtsuse kohta vähktõve põhjustajana, kui terbutüülasiin klassifitseeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (4) kohaselt kui arvatavasti vähktõbe põhjustav aine. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks nõuti rakendusmääruses (EL) nr 820/2011, et taotleja esitaks kinnitava teabe metaboliitide MT1 MT13, MT14 ja määramata metaboliitide LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 osatähtsuse kohta vähktõve põhjustajana, kui terbutüülasiin klassifitseeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (4) kohaselt kui arvatavasti vähktõbe põhjustav aine.

| (4) | Taotleja esitas rakendusmääruses (EL) nr 820/2011 sätestatud aja jooksul lisateabe. Seoses terbutüülasiini teatavate metaboliitide asjakohasusega, kui terbutüülasiin klassifitseeritaks määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt ainena, mis arvatavasti põhjustab vähktõbe, võttis Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee 5. juunil 2015 vastu arvamuse, (5) milles kinnitati, et terbutüülasiini ei pea klassifitseerima ainena, mis arvatavasti põhjustab vähktõbe, mistõttu vastav kinnitav teave ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja esitas rakendusmääruses (EL) nr 820/2011 sätestatud aja jooksul lisateabe. Seoses terbutüülasiini teatavate metaboliitide asjakohasusega, kui terbutüülasiin klassifitseeritaks määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt ainena, mis arvatavasti põhjustab vähktõbe, võttis Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee 5. juunil 2015 vastu arvamuse, (5) milles kinnitati, et terbutüülasiini ei pea klassifitseerima ainena, mis arvatavasti põhjustab vähktõbe, mistõttu vastav kinnitav teave ei ole vajalik.

| (5) | Referentliikmesriik Ühendkuningriik hindas taotleja esitatud täiendavat teavet. Ühendkuningriik esitas oma hinnangu esialgse hindamisaruande lisandina teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) 6. augustil 2015. |
| --- | --- |

(5)

Referentliikmesriik Ühendkuningriik hindas taotleja esitatud täiendavat teavet. Ühendkuningriik esitas oma hinnangu esialgse hindamisaruande lisandina teistele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) 6. augustil 2015.

| (6) | Referentliikmesriik konsulteeris teiste liikmesriikide, taotleja ja toiduohutusametiga ning palus neil esitada märkused esialgse hindamisaruande lisandi kohta. Toiduohutusamet avaldas terbutüülasiini käsitlevate konsultatsioonide tulemusi kokkuvõtva tehnilise aruande (6)20. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik konsulteeris teiste liikmesriikide, taotleja ja toiduohutusametiga ning palus neil esitada märkused esialgse hindamisaruande lisandi kohta. Toiduohutusamet avaldas terbutüülasiini käsitlevate konsultatsioonide tulemusi kokkuvõtva tehnilise aruande (6)20. jaanuaril 2016.

| (7) | Võttes arvesse referentliikmesriigi hinnangut ja tehnilist aruannet, leiab komisjon, et nõuet esitada kinnitav teave ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajate, sealhulgas lisandite mõju kohta ning ärilisel eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse uuringus kasutatud katsematerjali näitajate vastavuse kohta, võib lugeda täidetuks tingimusel, et vähendatakse toodetavas tehnilises materjalis sisalduvate asjakohaste lisandite propasiini ja simasiini praegu kehtestatud piirnorme. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse referentliikmesriigi hinnangut ja tehnilist aruannet, leiab komisjon, et nõuet esitada kinnitav teave ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajate, sealhulgas lisandite mõju kohta ning ärilisel eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse uuringus kasutatud katsematerjali näitajate vastavuse kohta, võib lugeda täidetuks tingimusel, et vähendatakse toodetavas tehnilises materjalis sisalduvate asjakohaste lisandite propasiini ja simasiini praegu kehtestatud piirnorme.

| (8) | Komisjon konsulteeris täiendavalt toiduohutusametiga terbutüülasiini metaboliitide põhjavette sattumise teemal. Toiduohutusamet avaldas oma ajakohastatud järeldused täiendava teabe hindamise kohta 29. juunil 2017 (7) ja 19. septembril 2019 (8). Taotleja esitatud lisateabe põhjal ja tuginedes asjaolule, et terbutüülasiini kasutatakse samal põllul igal aastal koguses 850 g/ha, tegi toiduohutusamet kindlaks imikutele ja väikelastele teatavatel kasutustingimustel avalduva riski, mis tuleneb kokkupuutest terbutüülasiini metaboliitidega toidu ja joogivee kaudu. Kui terbutüülasiini kasutatakse igal aastal maksimaalses koguses 850 g/ha, siis eeldatakse, et põhjavees esineb igal juhul kaks terbutüülasiini metaboliiti (LM3 ja LM6) koguses üle 0,75 μg/l, mis tingis vajaduse tarbijale avalduvad riski hindamise järele, mida ei olnud siiski võimalik teha, kuna tervisepõhiseid kontrollväärtusi ei olnud võimalik olemasolevate andmete põhjal tuletada. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon konsulteeris täiendavalt toiduohutusametiga terbutüülasiini metaboliitide põhjavette sattumise teemal. Toiduohutusamet avaldas oma ajakohastatud järeldused täiendava teabe hindamise kohta 29. juunil 2017 (7) ja 19. septembril 2019 (8). Taotleja esitatud lisateabe põhjal ja tuginedes asjaolule, et terbutüülasiini kasutatakse samal põllul igal aastal koguses 850 g/ha, tegi toiduohutusamet kindlaks imikutele ja väikelastele teatavatel kasutustingimustel avalduva riski, mis tuleneb kokkupuutest terbutüülasiini metaboliitidega toidu ja joogivee kaudu. Kui terbutüülasiini kasutatakse igal aastal maksimaalses koguses 850 g/ha, siis eeldatakse, et põhjavees esineb igal juhul kaks terbutüülasiini metaboliiti (LM3 ja LM6) koguses üle 0,75 μg/l, mis tingis vajaduse tarbijale avalduvad riski hindamise järele, mida ei olnud siiski võimalik teha, kuna tervisepõhiseid kontrollväärtusi ei olnud võimalik olemasolevate andmete põhjal tuletada.

| (9) | Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande, selle lisandi ning ameti järeldused läbi alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees ning 24. märtsil 2021 vormistati komisjoni lõplik ajakohastatud läbivaatamisaruanne terbutüülasiini kohta. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande, selle lisandi ning ameti järeldused läbi alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees ning 24. märtsil 2021 vormistati komisjoni lõplik ajakohastatud läbivaatamisaruanne terbutüülasiini kohta.

| (10) | Taotlejale anti võimalus esitada ajakohastatud läbivaatamisaruande kohta märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Taotlejale anti võimalus esitada ajakohastatud läbivaatamisaruande kohta märkusi.

| (11) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud lisateave ei ole piisav, et välistada tarbijate riski puutuda kokku terbutüülasiini metaboliitidega, kui seda kasutatakse igal aastal samal põllul maksimaalses koguses 850 g/ha. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud lisateave ei ole piisav, et välistada tarbijate riski puutuda kokku terbutüülasiini metaboliitidega, kui seda kasutatakse igal aastal samal põllul maksimaalses koguses 850 g/ha.

| (12) | Seepärast on vajalik ja asjakohane piirata terbutüülasiini heakskiitmise tingimusi, lubades seda kasutada samal põllul maksimaalses koguses 850 g/ha ainult igal kolmandal aastal. Samuti on vaja muuta asjaomaste lisandite propasiini ja simasiini piirnorme, mis on lubatud ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilises materjalis. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast on vajalik ja asjakohane piirata terbutüülasiini heakskiitmise tingimusi, lubades seda kasutada samal põllul maksimaalses koguses 850 g/ha ainult igal kolmandal aastal. Samuti on vaja muuta asjaomaste lisandite propasiini ja simasiini piirnorme, mis on lubatud ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilises materjalis.

| (13) | Seepärast tuleks rakendusmäärusi (EL) nr 820/2011 ja (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks rakendusmäärusi (EL) nr 820/2011 ja (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (14) | Liikmesriikide jaoks tuleb ette näha aeg, mille jooksul nad peavad terbutüülasiini sisaldavate taimekaitsevahendite load tagasi võtma või neid muutma, kui kõnealused taimekaitsevahendid ei vasta heakskiitmise piiratud tingimustele. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikide jaoks tuleb ette näha aeg, mille jooksul nad peavad terbutüülasiini sisaldavate taimekaitsevahendite load tagasi võtma või neid muutma, kui kõnealused taimekaitsevahendid ei vasta heakskiitmise piiratud tingimustele.

| (15) | Kui liikmesriigid annavad terbutüülasiini sisaldavate taimekaitsevahendite puhul ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(15)

Kui liikmesriigid annavad terbutüülasiini sisaldavate taimekaitsevahendite puhul ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 820/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 820/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Üleminekumeetmed

Vajaduse korral tühistavad liikmesriigid toimeainena terbutüülasiini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load või muudavad neid hiljemalt 14. detsembriks 2021.

Artikkel 4

Ajapikendus

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, on võimalikult lühike ja lõppeb 14. juuniks 2022.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 16. augusti 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 820/2011, millega kiidetakse heaks toimeaine terbutüülasiin vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (ELT L 209, 17.8.2011, lk 18).

2

(3)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

4

(5)  Arvamus, milles tehakse ettepanek terbutüülasiini (ISO) ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistamise kohta ELi tasandil; N-tert-butüül-6-kloro-N’-etüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin EÜ nr: 227-637-9 CASi number: 5915-41-3 CLH-O-0000001412-86-66/F.

5

N

tert

N’

(6)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2016. „Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for terbuthylazine in light of confirmatory data“ („Terbutüülasiini pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva liikmesriikide, taotleja ja Euroopa Toiduohutusametiga peetud konsultatsiooni tulemuste tehniline aruanne, milles on arvesse võetud kinnitavaid andmeid“). Euroopa Toiduohutusameti toetav väljaanne 2016:EN-919. 54 lk

6

(7)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2017. „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted“ („Järeldused vastastikuse eksperdiarvamuse kohta, milles käsitletakse toimeaine terbutüülasiini pestitsiidina kasutamise riskihindamist esitatud kinnitavate andmete alusel“). EFSA Journal 2017;15(6):4868, 20 lk https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4868

7

(8)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2019. „Conclusion on the updated peer review of the pesticide risk assessment for the active substance terbuthylazine in light of confirmatory data submitted“ („Järeldused ajakohastatud vastastikuse eksperdiarvamuse kohta, milles käsitletakse toimeaine terbutüülasiini pestitsiidina kasutamise riskihindamist esitatud kinnitavate andmete alusel“). EFSA Journal 2019;17(9):5817, 21 lk https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5817

8

---

I LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 820/2011 I lisa asendatakse järgmisega:

“I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus  (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbutüülasiin
  CASi nr 5915-41-3
  CIPACi nr 234 | N2-tert-butüül-6-kloro-N4-etüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin | ≥ 950 g/kg
  Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  — | Propasiin: mitte rohkem kui 9 g/kg |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus  (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Terbutüülasiin

CASi nr 5915-41-3

CIPACi nr 234

N2-tert-butüül-6-kloro-N4-etüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin

≥ 950 g/kg

Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

—

Propasiin: mitte rohkem kui 9 g/kg

| — | Atrasiin: mitte rohkem kui 1 g/kg |
| --- | --- |

—

Atrasiin: mitte rohkem kui 1 g/kg

| — | Simasiin: mitte rohkem kui 9 g/kg |
| --- | --- |

—

Simasiin: mitte rohkem kui 9 g/kg

1. jaanuar 2012

31. detsember 2024

A OSA

Lubatud kasutada ainult herbitsiidina.

Lubatakse kasutada samal põllul üks kord iga kolme aasta tagant maksimaalses koguses 850 g terbutüülasiini ühe hektari kohta.

B OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011. aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees terbutüülasiini kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, mida alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ajakohastas 24. märtsil 2021, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

| — | terbutüülasiini metaboliitidega kokkupuutest tarbijatele tuleneva riski hindamisele; |
| --- | --- |

—

terbutüülasiini metaboliitidega kokkupuutest tarbijatele tuleneva riski hindamisele;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas;

| — | imetajatele ja vihmaussidele põhjustatavale riskile. |
| --- | --- |

—

imetajatele ja vihmaussidele põhjustatavale riskile.

Vajaduse korral peavad loa tingimused sisaldama riski vähendamise meetmeid ning kohustust viia läbi seireprogrammid ohualdistes piirkondades, et uurida, kas kõnealust ainet võib sattuda põhjavette.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.“

1

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osas asendatakse terbutüülasiini käsitlev kanne number 16 järgmisega:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus  (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „16 | Terbutüülasiin
  CASi nr 5915-41-3
  CIPACi nr 234 | N2-tert-butüül-6-kloro-N4-etüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin | ≥ 950 g/kg
  Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  — | Propasiin: mitte rohkem kui 9 g/kg |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus  (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„16

Terbutüülasiin

CASi nr 5915-41-3

CIPACi nr 234

N2-tert-butüül-6-kloro-N4-etüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin

≥ 950 g/kg

Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

—

Propasiin: mitte rohkem kui 9 g/kg

| — | Atrasiin: mitte rohkem kui 1 g/kg |
| --- | --- |

—

Atrasiin: mitte rohkem kui 1 g/kg

| — | Simasiin: mitte rohkem kui 9 g/kg |
| --- | --- |

—

Simasiin: mitte rohkem kui 9 g/kg

1. jaanuar 2012

31. detsember 2024

A OSA

Lubatud kasutada ainult herbitsiidina.

Lubatakse kasutada samal põllul üks kord iga kolme aasta tagant maksimaalses koguses 850 g terbutüülasiini ühe hektari kohta.

B OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011. aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees terbutüülasiini kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, mida alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ajakohastas 24. märtsil 2021, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

| — | terbutüülasiini metaboliitidega kokkupuutest tarbijatele tuleneva riski hindamisele; |
| --- | --- |

—

terbutüülasiini metaboliitidega kokkupuutest tarbijatele tuleneva riski hindamisele;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas;

| — | imetajatele ja vihmaussidele põhjustatavale riskile. |
| --- | --- |

—

imetajatele ja vihmaussidele põhjustatavale riskile.

Vajaduse korral peavad loa tingimused sisaldama riski vähendamise meetmeid ning kohustust viia läbi seireprogrammid ohualdistes piirkondades, et uurida, kas kõnealust ainet võib sattuda põhjavette.“

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

OTSUSED

| 25.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/40

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/825,

20. mai 2021,

millega pikendatakse täiendavalt otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 240 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega (EL) 2020/430 (1) kehtestati ühekuuline erand nõukogu kodukorra (2) artikli 12 lõike 1 esimesest lõigust seoses otsustega kasutada liikmesriikide valitsuste alaliste esindajate komitee (Coreper) otsuste vastuvõtmisel tavalist kirjalikku menetlust. Kõnealune erand pidi kehtima kuni 23. aprillini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega (EL) 2020/430 (1) kehtestati ühekuuline erand nõukogu kodukorra (2) artikli 12 lõike 1 esimesest lõigust seoses otsustega kasutada liikmesriikide valitsuste alaliste esindajate komitee (Coreper) otsuste vastuvõtmisel tavalist kirjalikku menetlust. Kõnealune erand pidi kehtima kuni 23. aprillini 2020.

| (2) | Otsuses (EL) 2020/430 on sätestatud, et kui see on põhjendatud erandlike asjaolude jätkumisega, võib nõukogu kõnealuse otsuse kehtivust pikendada. Otsusega (EL) 2020/556 (3) pikendas nõukogu 21. aprillil 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit täiendavalt ühe kuu võrra, nimelt kuni 23. maini 2020. Otsusega (EL) 2020/702 (4) pikendas nõukogu 20. mail 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit kuni 10. juulini 2020. Otsusega (EL) 2020/970 (5) pikendas nõukogu 3. juulil 2020 kõnealust erandit kuni 10. septembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1253 (6) pikendas nõukogu 4. septembril 2020 kõnealust erandit kuni 10. novembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1659 (7) pikendas nõukogu 6. novembril 2020 kõnealust erandit kuni 15. jaanuarini 2021. Otsusega (EL) 2021/26 (8) pikendas nõukogu 12. jaanuaril 2021 kõnealust erandit kuni 19. märtsini 2021. Otsusega (EL) 2021/454 (9) pikendas nõukogu 12. märtsil 2021 kõnealust erandit kuni 21. maini 2021. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses (EL) 2020/430 on sätestatud, et kui see on põhjendatud erandlike asjaolude jätkumisega, võib nõukogu kõnealuse otsuse kehtivust pikendada. Otsusega (EL) 2020/556 (3) pikendas nõukogu 21. aprillil 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit täiendavalt ühe kuu võrra, nimelt kuni 23. maini 2020. Otsusega (EL) 2020/702 (4) pikendas nõukogu 20. mail 2020 otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit kuni 10. juulini 2020. Otsusega (EL) 2020/970 (5) pikendas nõukogu 3. juulil 2020 kõnealust erandit kuni 10. septembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1253 (6) pikendas nõukogu 4. septembril 2020 kõnealust erandit kuni 10. novembrini 2020. Otsusega (EL) 2020/1659 (7) pikendas nõukogu 6. novembril 2020 kõnealust erandit kuni 15. jaanuarini 2021. Otsusega (EL) 2021/26 (8) pikendas nõukogu 12. jaanuaril 2021 kõnealust erandit kuni 19. märtsini 2021. Otsusega (EL) 2021/454 (9) pikendas nõukogu 12. märtsil 2021 kõnealust erandit kuni 21. maini 2021.

| (3) | Kuna COVID-19 pandeemiast tingitud erandlikud asjaolud jätkuvad ja liikmesriigid kohaldavad endiselt mitmeid erakorralisi ennetus- ja piiramismeetmeid, on vaja pikendada otsuse (EL) 2020/430 lõikega 1 kehtestatud ning otsustega (EL) 2020/556, (EL) 2020/702, (EL) 2020/970, (EL) 2020/1253, (EL) 2020/1659, (EL) 2021/26 ja (EL) 2021/454 pikendatud erandit täiendavalt piiratud ajavahemikuks kuni 16. juulini 2021, |
| --- | --- |

(3)

Kuna COVID-19 pandeemiast tingitud erandlikud asjaolud jätkuvad ja liikmesriigid kohaldavad endiselt mitmeid erakorralisi ennetus- ja piiramismeetmeid, on vaja pikendada otsuse (EL) 2020/430 lõikega 1 kehtestatud ning otsustega (EL) 2020/556, (EL) 2020/702, (EL) 2020/970, (EL) 2020/1253, (EL) 2020/1659, (EL) 2021/26 ja (EL) 2021/454 pikendatud erandit täiendavalt piiratud ajavahemikuks kuni 16. juulini 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (EL) 2020/430 artikliga 1 kehtestatud erandit pikendatakse veel kord 16. juulini 2021.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. mai 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. SANTOS SILVA

---

(1)  Nõukogu 23. märtsi 2020. aasta otsus (EL) 2020/430, mis käsitleb ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus (ELT L 88I, 24.3.2020, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).

2

(3)  Nõukogu 21. aprilli 2020. aasta otsus (EL) 2020/556, millega pikendatakse otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus (ELT L 128 I, 23.4.2020, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 20. mai 2020. aasta otsus (EL) 2020/702, millega pikendatakse veel kord otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ja otsusega (EL) 2020/556 pikendatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus (ELT L 165, 27.5.2020, lk 38).

4

(5)  Nõukogu 3. juuli 2020. aasta otsus (EL) 2020/970, millega pikendatakse veel kord otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ning otsustega (EL) 2020/556 ja (EL) 2020/702 pikendatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus (ELT L 216, 7.7.2020, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 4. septembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1253, millega pikendatakse veel kord otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ning otsustega (EL) 2020/556, (EL) 2020/702 ja (EL) 2020/970 pikendatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus (ELT L 294, 8.9.2020, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 6. novembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/1659, millega pikendatakse veel kord otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ning otsustega (EL) 2020/556, (EL) 2020/702, (EL) 2020/970 ja (EL) 2020/1253 pikendatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus (ELT L 376, 10.11.2020, lk 3).

7

(8)  Nõukogu 12. jaanuari 2021. aasta otsus (EL) 2021/26, millega pikendatakse täiendavalt otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ning otsustega (EL) 2020/556, (EL) 2020/702, (EL) 2020/970, (EL) 2020/1253 ja (EL) 2020/1659 pikendatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus (ELT L 11, 14.1.2021, lk 19).

8

(9)  Nõukogu 12. märtsi 2021. aasta otsus (EL) 2021/454, millega pikendatakse veel kord otsusega (EL) 2020/430 kehtestatud ajutist erandit nõukogu kodukorrast seoses reisimisraskustega, mida põhjustab COVID-19 pandeemia liidus (ELT L 89, 16.3.2021, lk 15).

9

---