# Euroopa Liidu L 173/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 173 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik17. mai 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 173

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik17. mai 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/786, 10. mai 2021, millega lubatakse Horvaatia Vabariigil vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/787, 12. mai 2021, millega lubatakse Leedul keelduda teatavatele suuloputusvahenditele ja kosmeetilisele alkoholile aktsiisivabastuse andmisest vastavalt nõukogu direktiivile 92/83/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3260 all) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/788, 12. mai 2021, millega kehtestatakse eeskirjad teatavatel loomaliikidel esineva SARS-CoV-2 nakkuse seire ja aruandluse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3293 all)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Ühtse Kriisilahendusnõukogu otsus (EL) 2021/789, 31. märts 2021, Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2019. eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja kontode sulgemise kohta (SRB/PS/2021/03) | 15 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/786, 10. mai 2021, millega lubatakse Horvaatia Vabariigil vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel

1

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/787, 12. mai 2021, millega lubatakse Leedul keelduda teatavatele suuloputusvahenditele ja kosmeetilisele alkoholile aktsiisivabastuse andmisest vastavalt nõukogu direktiivile 92/83/EMÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3260 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3260 all)

3

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/788, 12. mai 2021, millega kehtestatakse eeskirjad teatavatel loomaliikidel esineva SARS-CoV-2 nakkuse seire ja aruandluse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3293 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3293 all)

1

6

*

Ühtse Kriisilahendusnõukogu otsus (EL) 2021/789, 31. märts 2021, Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2019. eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja kontode sulgemise kohta (SRB/PS/2021/03)

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 17.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/786,

10. mai 2021,

millega lubatakse Horvaatia Vabariigil vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (1) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu rakendusotsusega 2014/921/EL (2) lubati Horvaatial kuni 19. detsembrini 2020 kohaldada vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 maksuvabastust (edaspidi „maksuvabastus“) sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse eriotstarbeliste masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu rakendusotsusega 2014/921/EL (2) lubati Horvaatial kuni 19. detsembrini 2020 kohaldada vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 maksuvabastust (edaspidi „maksuvabastus“) sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse eriotstarbeliste masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel.

| (2) | Horvaatia taotles 18. septembril 2020 luba jätkata maksuvabastuse kohaldamist ajavahemikul 20. detsembrist 2020 kuni 19. detsembrini 2026. Komisjoni taotlusel esitas Horvaatia 13. oktoobril ja 6. novembril 2020 lisateavet. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia taotles 18. septembril 2020 luba jätkata maksuvabastuse kohaldamist ajavahemikul 20. detsembrist 2020 kuni 19. detsembrini 2026. Komisjoni taotlusel esitas Horvaatia 13. oktoobril ja 6. novembril 2020 lisateavet.

| (3) | Maksuvabastusega, mille kohaldamist Horvaatia kavatseb jätkata, soovib Horvaatia kiirendada miinidest veel puhastamata alade vähendamist eri piirkondades. Maksuvabastusel oleks vahetu positiivne mõju inimeste elule ja tervisele nendes piirkondades. |
| --- | --- |

(3)

Maksuvabastusega, mille kohaldamist Horvaatia kavatseb jätkata, soovib Horvaatia kiirendada miinidest veel puhastamata alade vähendamist eri piirkondades. Maksuvabastusel oleks vahetu positiivne mõju inimeste elule ja tervisele nendes piirkondades.

| (4) | Maksuvabastus piirduks akrediteeritud eriotstarbeliste masinatega, mis on spetsiaalselt kavandatud ja ehitatud mineeritud alade demineerimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Maksuvabastus piirduks akrediteeritud eriotstarbeliste masinatega, mis on spetsiaalselt kavandatud ja ehitatud mineeritud alade demineerimiseks.

| (5) | Maksuvabastus piirduks miinidest veel puhastamata aladega Horvaatia territooriumil. |
| --- | --- |

(5)

Maksuvabastus piirduks miinidest veel puhastamata aladega Horvaatia territooriumil.

| (6) | Maksuvabastust tuleks kohaldada kõigi selliste ettevõtjate suhtes, kes on seotud humanitaardemineerimisega Horvaatias, seega ei anta ühelegi ettevõtjale majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(6)

Maksuvabastust tuleks kohaldada kõigi selliste ettevõtjate suhtes, kes on seotud humanitaardemineerimisega Horvaatias, seega ei anta ühelegi ettevõtjale majanduslikku eelist.

| (7) | Sellest tulenevalt on maksuvabastus vastuvõetav siseturu nõuetekohase toimimise ja ausa konkurentsi tagamise vajaduse seisukohast ning on kooskõlas liidu tervise-, keskkonna-, energia- ja transpordipoliitikaga. |
| --- | --- |

(7)

Sellest tulenevalt on maksuvabastus vastuvõetav siseturu nõuetekohase toimimise ja ausa konkurentsi tagamise vajaduse seisukohast ning on kooskõlas liidu tervise-, keskkonna-, energia- ja transpordipoliitikaga.

| (8) | Kõiki direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube tuleb ajaliselt rangelt piiritleda. Selleks et anda asjaomastele ettevõtjatele piisaval määral kindlust ja piisavalt aega, et viia lõpule miinidest veel puhastamata alade vähendamise protsess, on asjakohane, et luba antakse kuueks aastaks. |
| --- | --- |

(8)

Kõiki direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel antavaid lube tuleb ajaliselt rangelt piiritleda. Selleks et anda asjaomastele ettevõtjatele piisaval määral kindlust ja piisavalt aega, et viia lõpule miinidest veel puhastamata alade vähendamise protsess, on asjakohane, et luba antakse kuueks aastaks.

| (9) | Selleks et tagada demineerimistöid tegevatele ettevõtjatele õiguskindlus ja vältida kohaldatava maksumäära muutmisest tuleneva halduskoormuse võimalikku suurenemist, peaks Horvaatial olema võimalik ilma katkestuseta jätkata maksuvabastuse kohaldamist. Seepärast tuleks rakendusotsusega 2014/921/EL kehtestatud varasema korra sujuvaks kohaldamiseks anda taotletud luba alates 20. detsembrist 2020. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada demineerimistöid tegevatele ettevõtjatele õiguskindlus ja vältida kohaldatava maksumäära muutmisest tuleneva halduskoormuse võimalikku suurenemist, peaks Horvaatial olema võimalik ilma katkestuseta jätkata maksuvabastuse kohaldamist. Seepärast tuleks rakendusotsusega 2014/921/EL kehtestatud varasema korra sujuvaks kohaldamiseks anda taotletud luba alates 20. detsembrist 2020.

| (10) | Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Horvaatial on lubatud oma territooriumil kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel. Maksuvabastus piirdub akrediteeritud eriotstarbeliste masinatega, mis on spetsiaalselt kavandatud ja ehitatud mineeritud alade demineerimiseks.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 20. detsembrist 2020 kuni 19. detsembrini 2026.

Juhul kui nõukogu näeb aluslepingu artikli 113 või mõne muu asjaomase sätte alusel ette humanitaardemineerimist käsitlevaid maksusoodustusi hõlmavad üldreeglid, kaotab käesolev otsus kehtivuse päeval, mil kõnealused üldreeglid jõustuvad.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 10. mai 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

1

(2)  Nõukogu 16. detsembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/921/EL, millega lubatakse Horvaatial vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 kohaldada maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel (ELT L 363, 18.12.2014, lk 150).

2

---

| 17.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/3

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/787,

12. mai 2021,

millega lubatakse Leedul keelduda teatavatele suuloputusvahenditele ja kosmeetilisele alkoholile aktsiisivabastuse andmisest vastavalt nõukogu direktiivile 92/83/EMÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3260 all)

(Ainult leedukeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 92/83/EMÜ eesmärk on luua alkoholi maksustamise vallas siseturu rajamise ja toimimise tagavad tingimused. Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikes 1 on täpsustatud kõnealuse direktiiviga hõlmatud tooted, mille liikmesriigid peavad aktsiisist vabastama. Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktis b on sätestatud erand kõnealuse direktiiviga hõlmatud denatureeritud toodetele, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud toodete valmistamine. Direktiivis 92/83/EMÜ on sätestatud vastastikuse tunnustamise süsteem. Kui direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b alla kuuluv toode on aktsiisist vabastatud mis tahes liikmesriigis, võib see liikuda vabalt terves liidus ilma aktsiisita. Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõige 5 lubab liikmesriikidel keelduda sellise maksuvabastuse andmisest, kui asjaomane toode põhjustab maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist või muid kuritarvitusi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 92/83/EMÜ eesmärk on luua alkoholi maksustamise vallas siseturu rajamise ja toimimise tagavad tingimused. Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikes 1 on täpsustatud kõnealuse direktiiviga hõlmatud tooted, mille liikmesriigid peavad aktsiisist vabastama. Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktis b on sätestatud erand kõnealuse direktiiviga hõlmatud denatureeritud toodetele, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud toodete valmistamine. Direktiivis 92/83/EMÜ on sätestatud vastastikuse tunnustamise süsteem. Kui direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b alla kuuluv toode on aktsiisist vabastatud mis tahes liikmesriigis, võib see liikuda vabalt terves liidus ilma aktsiisita. Direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõige 5 lubab liikmesriikidel keelduda sellise maksuvabastuse andmisest, kui asjaomane toode põhjustab maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist või muid kuritarvitusi.

| (2) | Leedu teatas 3. juuni 2016. aasta kirjaga komisjonile vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikele 5, et ta ei anna direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktis b sätestatud aktsiisivabastust etüülalkoholile, mis on denatureeritud isopropüülalkoholiga koguses kuni 10 liitrit 1 hektoliitri absoluutse etüülalkoholi kohta, mida kasutatakse teatavates suuloputusvahendites ja kosmeetilises alkoholis (edaspidi „asjaomased tooted“). Leedu on arvamusel, et asjaomased tooted on Leedus põhjustanud maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi. |
| --- | --- |

(2)

Leedu teatas 3. juuni 2016. aasta kirjaga komisjonile vastavalt direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõikele 5, et ta ei anna direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punktis b sätestatud aktsiisivabastust etüülalkoholile, mis on denatureeritud isopropüülalkoholiga koguses kuni 10 liitrit 1 hektoliitri absoluutse etüülalkoholi kohta, mida kasutatakse teatavates suuloputusvahendites ja kosmeetilises alkoholis (edaspidi „asjaomased tooted“). Leedu on arvamusel, et asjaomased tooted on Leedus põhjustanud maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi.

| (3) | Komisjon edastas Leedu teate teistele liikmesriikidele 15. juunil 2016 ja palus neil esitada oma tähelepanekud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas Leedu teate teistele liikmesriikidele 15. juunil 2016 ja palus neil esitada oma tähelepanekud.

| (4) | Aktsiisikomitee 8. novembri 2016. aasta koosolekul leppisid liikmesriigid kokku, et Fiscalise projektirühm, mis tegeleb täielikult ja osaliselt denatureeritud alkoholiga seotud teemade lõpuleviimisega, peab uurima kosmeetika- ja isikliku hügieeni toodete denatureerimissegusid ning esitama arvamuse nende toodete jaoks sobiva segu kohta. Komitee vaatab selle küsimuse uuesti läbi pärast Fiscalise projektirühma esitatud arvamust. Fiscalise projektirühm märkis, et asjaomastes toodetes kasutatavat sama segu kasutatakse paljudes muudes toodetes, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks. Need muud tooted ei ole siiski kaasa toonud maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ega muid kuritarvitusi. Kõikide selle denatureerimisseguga toodete maksustamine oleks seega ebaproportsionaalne. Seepärast palus komisjon 21. jaanuari 2019. aasta kirjaga Leedul esitada asjaomaste toodete, mitte denatureerimissegu üksikasjaliku kirjelduse. |
| --- | --- |

(4)

Aktsiisikomitee 8. novembri 2016. aasta koosolekul leppisid liikmesriigid kokku, et Fiscalise projektirühm, mis tegeleb täielikult ja osaliselt denatureeritud alkoholiga seotud teemade lõpuleviimisega, peab uurima kosmeetika- ja isikliku hügieeni toodete denatureerimissegusid ning esitama arvamuse nende toodete jaoks sobiva segu kohta. Komitee vaatab selle küsimuse uuesti läbi pärast Fiscalise projektirühma esitatud arvamust. Fiscalise projektirühm märkis, et asjaomastes toodetes kasutatavat sama segu kasutatakse paljudes muudes toodetes, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks. Need muud tooted ei ole siiski kaasa toonud maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ega muid kuritarvitusi. Kõikide selle denatureerimisseguga toodete maksustamine oleks seega ebaproportsionaalne. Seepärast palus komisjon 21. jaanuari 2019. aasta kirjaga Leedul esitada asjaomaste toodete, mitte denatureerimissegu üksikasjaliku kirjelduse.

| (5) | 21. augusti 2019. aasta kirjaga esitas Leedu asjaomaste toodete kohta lisateavet. Komisjon edastas selle teabe teistele liikmesriikidele. Leedu selgitas oma kirjas, et asjaomased tooted on suuloputusvahendid tootemargiga „Classic“ ja „Crystal“ ning kosmeetiline alkohol tootemargiga „Yellow“, „Citrus“, „Green“, „Citrina“, „Red“, „Avietė“, „Blue“ ja „Juodieji serbentai“, mille alkoholisisaldus on vastavalt ligikaudu 20 või 60 mahuprotsenti. Asjaomaseid tooteid ei kasutata märgisel märgitud hügieenilistel ega kosmeetilistel eesmärkidel. Kirja kohaselt turustavad ettevõtjad neid tooteid Leedu elanikkonna haavatavatele rühmadele tarbimiseks joovastavate alkohoolsete jookidena, eemaldamata mürgist denaturanti, mis kahjustab inimtervist. Asjaomaseid tooteid kasutatakse inimtoiduks, mistõttu leiab Leedu, et nende suhtes ei tohiks kohaldada aktsiisivabastust. Leedu jõudis oma kirjas järeldusele, et see põhjustab direktiivi 92/83/EMÜ artiklis 27 osutatud kuritarvitusi. |
| --- | --- |

(5)

21. augusti 2019. aasta kirjaga esitas Leedu asjaomaste toodete kohta lisateavet. Komisjon edastas selle teabe teistele liikmesriikidele. Leedu selgitas oma kirjas, et asjaomased tooted on suuloputusvahendid tootemargiga „Classic“ ja „Crystal“ ning kosmeetiline alkohol tootemargiga „Yellow“, „Citrus“, „Green“, „Citrina“, „Red“, „Avietė“, „Blue“ ja „Juodieji serbentai“, mille alkoholisisaldus on vastavalt ligikaudu 20 või 60 mahuprotsenti. Asjaomaseid tooteid ei kasutata märgisel märgitud hügieenilistel ega kosmeetilistel eesmärkidel. Kirja kohaselt turustavad ettevõtjad neid tooteid Leedu elanikkonna haavatavatele rühmadele tarbimiseks joovastavate alkohoolsete jookidena, eemaldamata mürgist denaturanti, mis kahjustab inimtervist. Asjaomaseid tooteid kasutatakse inimtoiduks, mistõttu leiab Leedu, et nende suhtes ei tohiks kohaldada aktsiisivabastust. Leedu jõudis oma kirjas järeldusele, et see põhjustab direktiivi 92/83/EMÜ artiklis 27 osutatud kuritarvitusi.

| (6) | Lisaks hindas Leedu, et aastatel 2009–2016 oli Leedu turul müüdud asjaomaste toodete kogumaht ligikaudu 1 500 000 liitrit, mis tähendab ligikaudu 11 500 000 eurot saamata jäänud aktsiisitulu ehk 1 % Leedus kogu kõnealusel ajavahemikul etüülalkoholist saadud aktsiisitulust. Leedu jõudis oma kirjas järeldusele, et see põhjustab direktiivi 92/83/EMÜ artiklis 27 osutatud maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks hindas Leedu, et aastatel 2009–2016 oli Leedu turul müüdud asjaomaste toodete kogumaht ligikaudu 1 500 000 liitrit, mis tähendab ligikaudu 11 500 000 eurot saamata jäänud aktsiisitulu ehk 1 % Leedus kogu kõnealusel ajavahemikul etüülalkoholist saadud aktsiisitulust. Leedu jõudis oma kirjas järeldusele, et see põhjustab direktiivi 92/83/EMÜ artiklis 27 osutatud maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi.

| (7) | Liikmesriigid arutasid 15. novembril 2019 aktsiisikomitee koosolekul toodete maksustamist ning Leedu esitatud tõendeid maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja muude kuritarvituste kohta. Liikmesriigid märkisid, et nad toetavad Leedut selle küsimuse käsitlemisel. Lisaks märkisid liikmesriigid, et nad toetavad tegelemist tõsise ohuga, et ettevõtjad võivad kergesti muuta asjaomaste toodete tootemarke või teha muid muudatusi, et kõrvale hoida direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b kohasest maksuvabastuse andmisest keeldumisest. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid arutasid 15. novembril 2019 aktsiisikomitee koosolekul toodete maksustamist ning Leedu esitatud tõendeid maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja muude kuritarvituste kohta. Liikmesriigid märkisid, et nad toetavad Leedut selle küsimuse käsitlemisel. Lisaks märkisid liikmesriigid, et nad toetavad tegelemist tõsise ohuga, et ettevõtjad võivad kergesti muuta asjaomaste toodete tootemarke või teha muid muudatusi, et kõrvale hoida direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b kohasest maksuvabastuse andmisest keeldumisest.

| (8) | Komisjon leiab, et asjaomaste toodete tarbimine joovastavate alkohoolsete jookidena kujutab endast väärkasutust, millel on tõsised negatiivsed tagajärjed tervisele ja maksutulule. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon leiab, et asjaomaste toodete tarbimine joovastavate alkohoolsete jookidena kujutab endast väärkasutust, millel on tõsised negatiivsed tagajärjed tervisele ja maksutulule.

| (9) | Asjaomaseid tooteid turustavate ettevõtjate suhtes kohaldatakse soodsamat aktsiisikorda kui alkohoolsete jookide turustajate suhtes. Leedu on ka näidanud, et asjaomastes toodetes kasutatavast etüülalkoholist saadud aktsiisitulu on märkimisväärselt vähenenud. Tuginedes Leedu esitatud tõenditele, mida on nende olemuse tõttu raske saada, ja hinnangutele saamata jäänud aktsiisitulu kohta, leiab komisjon, et asjaomased tooted põhjustavad maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi. |
| --- | --- |

(9)

Asjaomaseid tooteid turustavate ettevõtjate suhtes kohaldatakse soodsamat aktsiisikorda kui alkohoolsete jookide turustajate suhtes. Leedu on ka näidanud, et asjaomastes toodetes kasutatavast etüülalkoholist saadud aktsiisitulu on märkimisväärselt vähenenud. Tuginedes Leedu esitatud tõenditele, mida on nende olemuse tõttu raske saada, ja hinnangutele saamata jäänud aktsiisitulu kohta, leiab komisjon, et asjaomased tooted põhjustavad maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi.

| (10) | Võttes arvesse, et asjaomased tooted põhjustavad maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi, tuleks Leedul lubada keelduda neile toodetele direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b kohase maksuvabastuse andmisest. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse, et asjaomased tooted põhjustavad maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi, tuleks Leedul lubada keelduda neile toodetele direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b kohase maksuvabastuse andmisest.

| (11) | Lisaks leiab komisjon, et asjaomaseid tooteid tootvad ettevõtjad võivad direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b kohase maksuvabastuse andmisest keeldumisest kergesti kõrvale hoida, muutes asjaomaste toodete üht elementi, näiteks tootemarki. Sellise kõrvalehoidmise vältimiseks tuleks Leedule samuti anda luba keelduda sellise vabastuse andmisest mis tahes muudele sarnastele vedelatele kosmeetikatoodetele ja suuloputusvahenditele, mida tarbitakse alkohoolsete jookidena. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks leiab komisjon, et asjaomaseid tooteid tootvad ettevõtjad võivad direktiivi 92/83/EMÜ artikli 27 lõike 1 punkti b kohase maksuvabastuse andmisest keeldumisest kergesti kõrvale hoida, muutes asjaomaste toodete üht elementi, näiteks tootemarki. Sellise kõrvalehoidmise vältimiseks tuleks Leedule samuti anda luba keelduda sellise vabastuse andmisest mis tahes muudele sarnastele vedelatele kosmeetikatoodetele ja suuloputusvahenditele, mida tarbitakse alkohoolsete jookidena.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas aktsiisikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Leedul on lubatud keelduda aktsiisi ühtlustatud kohaldamisest sellise etüülalkoholi puhul, mis on denatureeritud isopropüülalkoholiga koguses kuni 10 liitrit absoluutse etüülalkoholi 1 hektoliitri kohta ning mida kasutatakse järgmiste vedelate kosmeetikatoodete ja suuloputusvahendite või muude sarnaste mitte inimtoiduks ettenähtud, kuid alkohoolsete jookidena tarbitavate vedelate kosmeetikatoodete ja suuloputusvahendite valmistamiseks:

| a) | suuloputusvahendid alkoholisisaldusega üle 20 mahuprotsendi tootemargiga „Classic“ ja „Crystal“; |
| --- | --- |

a)

suuloputusvahendid alkoholisisaldusega üle 20 mahuprotsendi tootemargiga „Classic“ ja „Crystal“;

| b) | kosmeetiline alkohol alkoholisisaldusega üle 60 mahuprotsendi tootemargiga „Yellow“, „Citrus“, „Green“, „Citrina“, „Red“, „Avietė“, „Blue“ ja „Juodieji serbentai“. |
| --- | --- |

b)

kosmeetiline alkohol alkoholisisaldusega üle 60 mahuprotsendi tootemargiga „Yellow“, „Citrus“, „Green“, „Citrina“, „Red“, „Avietė“, „Blue“ ja „Juodieji serbentai“.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Leedu Vabariigile.

Brüssel, 12. mai 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Paolo GENTILONI

---

(1)  
  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 21.

1

---

| 17.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/6

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/788,

12. mai 2021,

millega kehtestatakse eeskirjad teatavatel loomaliikidel esineva SARS-CoV-2 nakkuse seire ja aruandluse jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3293 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/99/EÜ, mis puudutab zoonoosi ja zoonoossete vahendajate kontrolli, parandades nõukogu määrust 90/424/EMÜ ja tühistades nõukogu direktiivi 92/117/EMÜ, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5, artikli 9 lõiget 1 ja artikli 11 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 2020. aastast on teatavates liikmesriikides ja kolmandates riikides teatatud SARS-CoV-2 nakkuse esinemisest naaritsatel ning on tehtud kindlaks, et nakkuse kandumine inimeselt naaritsale ja naaritsalt inimesele on võimalik. Lisaks on üks liikmesriik teatanud inimeste COVID-19 juhtumitest, kus nakatumine toimus naaritsatega seotud SARS-CoV-2 viiruse variantidega. |
| --- | --- |

(1)

Alates 2020. aastast on teatavates liikmesriikides ja kolmandates riikides teatatud SARS-CoV-2 nakkuse esinemisest naaritsatel ning on tehtud kindlaks, et nakkuse kandumine inimeselt naaritsale ja naaritsalt inimesele on võimalik. Lisaks on üks liikmesriik teatanud inimeste COVID-19 juhtumitest, kus nakatumine toimus naaritsatega seotud SARS-CoV-2 viiruse variantidega.

| (2) | 12. novembril 2020 avaldas Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) koos Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA) kiire riskihinnangu naaritsatega seotud uute SARS-CoV-2 variantide avastamise kohta (2) (edaspidi „ECDC kiire riskihinnang“). |
| --- | --- |

(2)

12. novembril 2020 avaldas Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) koos Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA) kiire riskihinnangu naaritsatega seotud uute SARS-CoV-2 variantide avastamise kohta (2) (edaspidi „ECDC kiire riskihinnang“).

| (3) | ECDC kiires riskihinnangus jõuti järeldusele, et SARS-CoV-2 naaritsatega seotud variantidest inimeste tervisele tuleneva ohu üldine tase varieerub üldelanikkonna madalast tasemest kuni väga kõrge tasemeni riskirühmade puhul, kes puutuvad naaritsatega kokku töökeskkonnas. Lisaks märgiti ECDC kiires riskihinnangus, et on vaja täiendavaid uuringuid, hindamaks, kas SARS-CoV-2 naaritsatega seotud variandid võivad avaldada mõju taasnakatumise riskile ning vähendada vaktsiini või ravi tõhusust. |
| --- | --- |

(3)

ECDC kiires riskihinnangus jõuti järeldusele, et SARS-CoV-2 naaritsatega seotud variantidest inimeste tervisele tuleneva ohu üldine tase varieerub üldelanikkonna madalast tasemest kuni väga kõrge tasemeni riskirühmade puhul, kes puutuvad naaritsatega kokku töökeskkonnas. Lisaks märgiti ECDC kiires riskihinnangus, et on vaja täiendavaid uuringuid, hindamaks, kas SARS-CoV-2 naaritsatega seotud variandid võivad avaldada mõju taasnakatumise riskile ning vähendada vaktsiini või ravi tõhusust.

| (4) | Rahvatervisele avalduva ohu vähendamiseks soovitatakse ECDC kiires riskihinnangus, et riiklikud ametiasutused peaksid kaaluma meetmete võtmist naaritsakasvanduste, naaritsakasvanduste töötajate ja naaritsakasvandustega kokkupuutuvate kogukondade suhtes. Need meetmed peaksid hõlmama inimeste testimist, sekveneerimist, antigeensete omaduste iseloomustamist, viiruse nakkavust, loomade seiret ja naaritsakasvanduste järelevalvet, et vältida SARS-CoV-2 variantide levikut loomadelt inimestele. |
| --- | --- |

(4)

Rahvatervisele avalduva ohu vähendamiseks soovitatakse ECDC kiires riskihinnangus, et riiklikud ametiasutused peaksid kaaluma meetmete võtmist naaritsakasvanduste, naaritsakasvanduste töötajate ja naaritsakasvandustega kokkupuutuvate kogukondade suhtes. Need meetmed peaksid hõlmama inimeste testimist, sekveneerimist, antigeensete omaduste iseloomustamist, viiruse nakkavust, loomade seiret ja naaritsakasvanduste järelevalvet, et vältida SARS-CoV-2 variantide levikut loomadelt inimestele.

| (5) | Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) avaldasid 20. jaanuaril 2021 koos ühise riskihinnangu loomi ja inimesi hõlmavates ökosüsteemides tekkivate ohtude kohta, milles käsitleti SARS-CoV-2 esinemist karusloomakasvanduste loomadel (3). Riskihinnangus soovitatakse, et loomade testimine SARS-CoV-2 suhtes peaks olema riskipõhine ja seda tuleks kaaluda üksnes COVID-19-le laiema reageerimise raames vastavalt terviseühtsuse põhimõttele, hõlmates vajadustele kohandatud varajase hoiatamise ja järelevalve süsteemi, mis põhineb kasvanduste töötajate ja loomade haigusjuhtude kindlaksmääramisel. Riskihinnangu kohaselt on karusloomakasvandustega seotud SARS-CoV-2 puhangute korral soovitatav viiruste sekveneerimine inimestel ja naaritsatel, sealhulgas fülogeneetiline analüüs ja geneetiliste järjestuste võrdlemine, et mõista nakkuse ülekandumise suunda (s.o kas loomalt loomale, loomalt inimesele, inimeselt loomale või inimeselt inimesele) ning tuvastada ja hinnata esinevaid mutatsioone. |
| --- | --- |

(5)

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) avaldasid 20. jaanuaril 2021 koos ühise riskihinnangu loomi ja inimesi hõlmavates ökosüsteemides tekkivate ohtude kohta, milles käsitleti SARS-CoV-2 esinemist karusloomakasvanduste loomadel (3). Riskihinnangus soovitatakse, et loomade testimine SARS-CoV-2 suhtes peaks olema riskipõhine ja seda tuleks kaaluda üksnes COVID-19-le laiema reageerimise raames vastavalt terviseühtsuse põhimõttele, hõlmates vajadustele kohandatud varajase hoiatamise ja järelevalve süsteemi, mis põhineb kasvanduste töötajate ja loomade haigusjuhtude kindlaksmääramisel. Riskihinnangu kohaselt on karusloomakasvandustega seotud SARS-CoV-2 puhangute korral soovitatav viiruste sekveneerimine inimestel ja naaritsatel, sealhulgas fülogeneetiline analüüs ja geneetiliste järjestuste võrdlemine, et mõista nakkuse ülekandumise suunda (s.o kas loomalt loomale, loomalt inimesele, inimeselt loomale või inimeselt inimesele) ning tuvastada ja hinnata esinevaid mutatsioone.

| (6) | 18. veebruaril 2021 avaldas EFSA koos ECDCga teadusliku aruande SARS-CoV-2 nakkuse seire kohta kärplastel (4) (edaspidi „EFSA aruanne“). EFSA aruandest nähtub, et SARS-CoV-2 levib väga hästi naaritsakasvandustes, kui see on sinna sattunud, nii otsese kui ka kaudse kontakti kaudu. SARS-CoV-2 nakkuse tõid kasvandustesse tõenäoliselt sisse nakatunud inimesed. EFSA aruandes jõutakse järeldusele, et naaritsakasvanduste töötajate seire on oluline samm nakkuse varajaseks avastamiseks. EFSA aruandest nähtub, et ka kährikud (Nyctereutes procyonoides) on SARS-CoV-2 suhtes vastuvõtlikud. |
| --- | --- |

(6)

18. veebruaril 2021 avaldas EFSA koos ECDCga teadusliku aruande SARS-CoV-2 nakkuse seire kohta kärplastel (4) (edaspidi „EFSA aruanne“). EFSA aruandest nähtub, et SARS-CoV-2 levib väga hästi naaritsakasvandustes, kui see on sinna sattunud, nii otsese kui ka kaudse kontakti kaudu. SARS-CoV-2 nakkuse tõid kasvandustesse tõenäoliselt sisse nakatunud inimesed. EFSA aruandes jõutakse järeldusele, et naaritsakasvanduste töötajate seire on oluline samm nakkuse varajaseks avastamiseks. EFSA aruandest nähtub, et ka kährikud (Nyctereutes procyonoides) on SARS-CoV-2 suhtes vastuvõtlikud.

| (7) | EFSA aruandes soovitatakse, et kõiki naaritsakasvandusi, kus nakkust veel ei esine, tuleks käsitada nakkusohus olevatena, kuna inimeste hulgas on haigus laialt levinud, mistõttu peaks seire eesmärk olema varajane avastamine. |
| --- | --- |

(7)

EFSA aruandes soovitatakse, et kõiki naaritsakasvandusi, kus nakkust veel ei esine, tuleks käsitada nakkusohus olevatena, kuna inimeste hulgas on haigus laialt levinud, mistõttu peaks seire eesmärk olema varajane avastamine.

| (8) | Kooskõlas EFSA aruandega peaks seire üheks eesmärgiks olema SARS-CoV-2 viiruse arengu seire. Geneetiline analüüs on oluline, et iseloomustada SARS-CoV-2 viirust ja avastada võimalikke mutatsioone ning teha kindlaks viiruse päritolu ja allikas. Võimalike viirusemutatsioonide avastamine on rahvatervise seisukohast eriti oluline, et tuvastada varakult uued viiruse variandid, mis võivad mõjutada diagnoosimist, levikut, raskusastet või vaktsiini tõhusust. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas EFSA aruandega peaks seire üheks eesmärgiks olema SARS-CoV-2 viiruse arengu seire. Geneetiline analüüs on oluline, et iseloomustada SARS-CoV-2 viirust ja avastada võimalikke mutatsioone ning teha kindlaks viiruse päritolu ja allikas. Võimalike viirusemutatsioonide avastamine on rahvatervise seisukohast eriti oluline, et tuvastada varakult uued viiruse variandid, mis võivad mõjutada diagnoosimist, levikut, raskusastet või vaktsiini tõhusust.

| (9) | Tehistingimustes peetavaid ja looduses vabalt elavaid kährikuid tuleks pidada SARS-CoV-2 nakkuse suhtes vastuvõtlikuks. Maailma Loomatervise Organisatsioon on oma suunistes, mis käsitlevad SARS-CoV-2 nakkusele vastuvõtlike põllumajandusloomaliikidega töötamist, (5) kutsunud riike üles jälgima vastavalt terviseühtsuse põhimõttele SARS-CoV-2 nakkusele vastuvõtlikke loomi, näiteks naaritsaid ja kährikuid ning samuti nendega lähedalt kokku puutuvaid inimesi. Komisjon peaks käivitama zoonooside seireprogrammid, et kehtestada üksikasjalikud eeskirjad kõnealuse zoonoosse haigusetekitaja seireks, kuna direktiivis 2003/99/EÜ on selline seire ette nähtud andmete koordineeritud kogumiseks, andmete kogumise ja võrdlemise lihtsustamiseks ning riskide paremaks tuvastamiseks, mis annab võimaluse võtta vajaduse korral täiendavaid meetmeid. Kõnealuse direktiivi põhjendustes on märgitud, et ka muude allikate kui toidu kaudu eriti metsloomade ja lemmikloomade populatsioonidelt levivad zoonoosid teevad muret. Lisaks märgitakse, et andmete kogumine zoonooside ja zoonoossete haigusetekitajate esinemise kohta loomadel, toidus, söödas ja inimestel on vajalik zoonoosidega seotud arengusuundade ja zoonooside allikate kindlaksmääramiseks. Samuti mainitakse, et eelisjärjekorras tuleks tegeleda zoonoosidega, mis ohustavad inimeste tervist kõige enam. Seiresüsteemid peaksid siiski hõlbustama ka äsja tekkinud või alles tekkivate zoonootiliste haiguste ja zoonootiliste organismide uute tüvede avastamist. |
| --- | --- |

(9)

Tehistingimustes peetavaid ja looduses vabalt elavaid kährikuid tuleks pidada SARS-CoV-2 nakkuse suhtes vastuvõtlikuks. Maailma Loomatervise Organisatsioon on oma suunistes, mis käsitlevad SARS-CoV-2 nakkusele vastuvõtlike põllumajandusloomaliikidega töötamist, (5) kutsunud riike üles jälgima vastavalt terviseühtsuse põhimõttele SARS-CoV-2 nakkusele vastuvõtlikke loomi, näiteks naaritsaid ja kährikuid ning samuti nendega lähedalt kokku puutuvaid inimesi. Komisjon peaks käivitama zoonooside seireprogrammid, et kehtestada üksikasjalikud eeskirjad kõnealuse zoonoosse haigusetekitaja seireks, kuna direktiivis 2003/99/EÜ on selline seire ette nähtud andmete koordineeritud kogumiseks, andmete kogumise ja võrdlemise lihtsustamiseks ning riskide paremaks tuvastamiseks, mis annab võimaluse võtta vajaduse korral täiendavaid meetmeid. Kõnealuse direktiivi põhjendustes on märgitud, et ka muude allikate kui toidu kaudu eriti metsloomade ja lemmikloomade populatsioonidelt levivad zoonoosid teevad muret. Lisaks märgitakse, et andmete kogumine zoonooside ja zoonoossete haigusetekitajate esinemise kohta loomadel, toidus, söödas ja inimestel on vajalik zoonoosidega seotud arengusuundade ja zoonooside allikate kindlaksmääramiseks. Samuti mainitakse, et eelisjärjekorras tuleks tegeleda zoonoosidega, mis ohustavad inimeste tervist kõige enam. Seiresüsteemid peaksid siiski hõlbustama ka äsja tekkinud või alles tekkivate zoonootiliste haiguste ja zoonootiliste organismide uute tüvede avastamist.

| (10) | Selleks et võimaldada täiendavat terviseühtsuse põhimõtte kohast riskihindamist ning teha kindlaks võimalikke riskijuhtimisvõimalusi seoses riskidega, mis tulenevad SARS-CoV-2 naaritsatega seotud variantide levikust sugukonna Mustelidae loomadel ja kährikutel, tuleks viivitamata luua tõhus ja ühtlustatud seire- ja aruandlussüsteem, mis võimaldab koguda ja vahetada kogu asjakohast teavet. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et võimaldada täiendavat terviseühtsuse põhimõtte kohast riskihindamist ning teha kindlaks võimalikke riskijuhtimisvõimalusi seoses riskidega, mis tulenevad SARS-CoV-2 naaritsatega seotud variantide levikust sugukonna Mustelidae loomadel ja kährikutel, tuleks viivitamata luua tõhus ja ühtlustatud seire- ja aruandlussüsteem, mis võimaldab koguda ja vahetada kogu asjakohast teavet.

| (11) | Selleks et hõlbustada rakendamist ja suunata vahendid suurema riskiga rühmadele, peaks käesoleva õigusaktiga kehtestatav seiresüsteem hõlmama kõiki tehistingimustes peetavaid sugukonna Mustelidae loomi ja kährikuid, kuid seadma aktiivse seire tegemisel prioriteediks kasvandused, kus on üle 500 täiskasvanud aretuslooma, ning vastavalt sellele tuleks käesoleva õigusakti II lisas sätestada eeskirjad, mis käsitlevad loomadelt SARS-CoV-2 proovide võtmist ja testimist sellistes prioriteetsetes kasvandustes. Samal ajal tuleks tagada kõigi tehistingimustes peetavate ja looduses vabalt elavate sugukonna Mustelidae loomade ja kährikute passiivne seire, et saaks konkreetseid olukordi uurida, ning vastavalt sellele tuleks käesoleva õigusakti III lisas sätestada eeskirjad, mis käsitlevad proovivõtukava kõikide selliste tehistingimustes peetavate või looduses vabalt elavate loomade passiivseks seireks . |
| --- | --- |

(11)

Selleks et hõlbustada rakendamist ja suunata vahendid suurema riskiga rühmadele, peaks käesoleva õigusaktiga kehtestatav seiresüsteem hõlmama kõiki tehistingimustes peetavaid sugukonna Mustelidae loomi ja kährikuid, kuid seadma aktiivse seire tegemisel prioriteediks kasvandused, kus on üle 500 täiskasvanud aretuslooma, ning vastavalt sellele tuleks käesoleva õigusakti II lisas sätestada eeskirjad, mis käsitlevad loomadelt SARS-CoV-2 proovide võtmist ja testimist sellistes prioriteetsetes kasvandustes. Samal ajal tuleks tagada kõigi tehistingimustes peetavate ja looduses vabalt elavate sugukonna Mustelidae loomade ja kährikute passiivne seire, et saaks konkreetseid olukordi uurida, ning vastavalt sellele tuleks käesoleva õigusakti III lisas sätestada eeskirjad, mis käsitlevad proovivõtukava kõikide selliste tehistingimustes peetavate või looduses vabalt elavate loomade passiivseks seireks .

| (12) | Arvestades kiireloomulist vajadust täiendavalt hinnata liidu epidemioloogilisest olukorrast tulenevat riski seoses SARS-CoV-2 esinemisega naaritsatel ja muudel sugukonna Mustelidae loomadel ning kährikutel, samuti vajadust hinnata meetmete rakendamise teostatavust, peaksid liikmesriigid eraldama vajalikud vahendid seiresüsteemi loomiseks ja esitama komisjonile korrapäraselt aruandeid kõnealuse nakkuse esinemise kohta tehistingimustes peetavatel või looduses vabalt elavatel sugukonna Mustelidae loomadel ja kährikutel. Direktiivi 2003/99/EÜ artiklis 3 on sätestatud liikmesriikide andmete avaldamise kohustus. Võttes arvesse riskiteavituse olulisust SARS-CoV-2 puhul, peaks komisjon nõuetekohase riskiteavituse tagamiseks liidus avaldama oma veebisaidil üksnes teavitamise eesmärgil kõnealuse viiruse kohta kogutud teabe kokkuvõtte. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades kiireloomulist vajadust täiendavalt hinnata liidu epidemioloogilisest olukorrast tulenevat riski seoses SARS-CoV-2 esinemisega naaritsatel ja muudel sugukonna Mustelidae loomadel ning kährikutel, samuti vajadust hinnata meetmete rakendamise teostatavust, peaksid liikmesriigid eraldama vajalikud vahendid seiresüsteemi loomiseks ja esitama komisjonile korrapäraselt aruandeid kõnealuse nakkuse esinemise kohta tehistingimustes peetavatel või looduses vabalt elavatel sugukonna Mustelidae loomadel ja kährikutel. Direktiivi 2003/99/EÜ artiklis 3 on sätestatud liikmesriikide andmete avaldamise kohustus. Võttes arvesse riskiteavituse olulisust SARS-CoV-2 puhul, peaks komisjon nõuetekohase riskiteavituse tagamiseks liidus avaldama oma veebisaidil üksnes teavitamise eesmärgil kõnealuse viiruse kohta kogutud teabe kokkuvõtte.

| (13) | Selleks et oleks võimalik struktureeritud viisil teavitada SARS-CoV-2 esinemisest naaritsatel ja muudel sugukonna Mustelidae loomadel ning kährikutel, tuleks käesoleva otsusega kehtestada näidisaruanne, teabe esitamise miinimumnõuded ja andmete vorming haiguspuhangute ja SARS-CoV-2 viirusele vastuvõtlike liikide kaupa. Seda näidisaruannet tuleks kasutada kõnealuse viiruse kohta aruannete esitamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et oleks võimalik struktureeritud viisil teavitada SARS-CoV-2 esinemisest naaritsatel ja muudel sugukonna Mustelidae loomadel ning kährikutel, tuleks käesoleva otsusega kehtestada näidisaruanne, teabe esitamise miinimumnõuded ja andmete vorming haiguspuhangute ja SARS-CoV-2 viirusele vastuvõtlike liikide kaupa. Seda näidisaruannet tuleks kasutada kõnealuse viiruse kohta aruannete esitamiseks.

| (14) | Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2020/2183 (6) on kehtestatud eeskirjad, mis käsitlevad teatavaid kaitsemeetmeid seoses SARS-CoV-2 nakkusest teatamisega naaritsate ja muude sugukonna Mustelidae loomade ning kährikute puhul, kehtivusega kuni 20. aprillini 2021. Rakendusotsus (EL) 2020/2183 põhineb nõukogu direktiivi 89/662/EMÜ (7) artikli 9 lõikel 4 ja nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ (8) artikli 10 lõikel 4. Kõnealuses rakendusotsuses sätestatud meetmed on osutunud tõhusaks ja sarnased meetmed tuleks sätestada käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2020/2183 (6) on kehtestatud eeskirjad, mis käsitlevad teatavaid kaitsemeetmeid seoses SARS-CoV-2 nakkusest teatamisega naaritsate ja muude sugukonna Mustelidae loomade ning kährikute puhul, kehtivusega kuni 20. aprillini 2021. Rakendusotsus (EL) 2020/2183 põhineb nõukogu direktiivi 89/662/EMÜ (7) artikli 9 lõikel 4 ja nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ (8) artikli 10 lõikel 4. Kõnealuses rakendusotsuses sätestatud meetmed on osutunud tõhusaks ja sarnased meetmed tuleks sätestada käesolevas otsuses.

| (15) | Kiiresti on vaja koguda vajalikke andmeid, et täiendavalt hinnata riske inimeste tervisele, et oleks võimalik varakult hoiatada SARS-CoV-2 esinemise eest naaritsatel ja muudel sugukonna Mustelidae loomadel ja kährikutel ning jälgida viiruse arengut. |
| --- | --- |

(15)

Kiiresti on vaja koguda vajalikke andmeid, et täiendavalt hinnata riske inimeste tervisele, et oleks võimalik varakult hoiatada SARS-CoV-2 esinemise eest naaritsatel ja muudel sugukonna Mustelidae loomadel ja kährikutel ning jälgida viiruse arengut.

| (16) | Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis (9) on haiguste seireks kehtestatud valimi suuruse arvutamise üldpõhimõtetes osutatud vajadusele arvutada valimi suurus selliste tegurite alusel nagu populatsiooni suurus, uuringu ülesehitus, eeldatav levimus ja võimalik rühmitamine, soovitud usaldusnivoo ja kasutatud testide toimimine. EFSA aruandes on määratud kindlaks SARS-CoV-2 konkreetsed kontroll-levimuse määrad, et saavutada teatav usaldusväärsus. Neid määrasid kasutatakse II lisas kirjeldatud kontroll-levimuse kindlaksmääramiseks. Need kontroll-levimuse ja usaldusväärsuse tasemed mõjutavad koos muude teguritega otseselt valimi eeldatavat suurust. Neid põhimõtteid tuleks võtta arvesse käesolevas otsuses sätestatud proovivõtukavas. |
| --- | --- |

(16)

Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksis (9) on haiguste seireks kehtestatud valimi suuruse arvutamise üldpõhimõtetes osutatud vajadusele arvutada valimi suurus selliste tegurite alusel nagu populatsiooni suurus, uuringu ülesehitus, eeldatav levimus ja võimalik rühmitamine, soovitud usaldusnivoo ja kasutatud testide toimimine. EFSA aruandes on määratud kindlaks SARS-CoV-2 konkreetsed kontroll-levimuse määrad, et saavutada teatav usaldusväärsus. Neid määrasid kasutatakse II lisas kirjeldatud kontroll-levimuse kindlaksmääramiseks. Need kontroll-levimuse ja usaldusväärsuse tasemed mõjutavad koos muude teguritega otseselt valimi eeldatavat suurust. Neid põhimõtteid tuleks võtta arvesse käesolevas otsuses sätestatud proovivõtukavas.

| (17) | Võttes arvesse SARS-CoV-2 praegust epidemioloogilist olukorda naaritsate ja muude sugukonda Mustelidae kuuluvate loomade hulgas, tuleks käesolevat otsust kohaldada kuni 31. märtsini 2022. Kui epidemioloogiline olukord muutub, vaatab komisjon käesoleva otsuse kohaldamisaja läbi. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse SARS-CoV-2 praegust epidemioloogilist olukorda naaritsate ja muude sugukonda Mustelidae kuuluvate loomade hulgas, tuleks käesolevat otsust kohaldada kuni 31. märtsini 2022. Kui epidemioloogiline olukord muutub, vaatab komisjon käesoleva otsuse kohaldamisaja läbi.

| (18) | Seepärast tuleks rakendusotsus (EL) 2020/2183 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks rakendusotsus (EL) 2020/2183 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega.

| (19) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas otsuses sätestatakse üksikasjalikud ühtlustatud eeskirjad teatavate loomade SARS-CoV-2 nakkuse juhtumite seireks ja aruandluseks liikmesriikide poolt.

Seire ja aruandlus hõlmab SARS-CoV-2 nakkuse puhanguid I lisas loetletud liikidesse kuuluvatel tehistingimustes peetavatel või looduses vabalt elavatel loomadel (edaspidi „loomad“) ning liikmesriikide kogu territooriumi.

Artikkel 2

Seireks vajalike proovide võtmise raamistik

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad asutused korraldaksid järgmist:

| a) | SARS-CoV-2 proovide võtmine ja testimine vastavalt II lisas sätestatud proovivõtukavale loomade puhul, keda peetakse kasvandustes, kus tsükli alguses on üle 500 täiskasvanud aretuslooma; |
| --- | --- |

a)

SARS-CoV-2 proovide võtmine ja testimine vastavalt II lisas sätestatud proovivõtukavale loomade puhul, keda peetakse kasvandustes, kus tsükli alguses on üle 500 täiskasvanud aretuslooma;

| b) | SARS-CoV-2 proovide võtmine ja testimine vastavalt III lisas sätestatud proovivõtukavale tehistingimustes peetavate või looduses vabalt elavate loomade puhul. |
| --- | --- |

b)

SARS-CoV-2 proovide võtmine ja testimine vastavalt III lisas sätestatud proovivõtukavale tehistingimustes peetavate või looduses vabalt elavate loomade puhul.

Artikkel 3

Viiruse arengu seire

1.   SARS-CoV-2 viiruse loomadel avastamise korral tagavad liikmesriigid, et ametlikud laborid teevad viiruse iseloomustamiseks iga haiguspuhangu eeldatava indeksjuhtumi puhul fülogeneetilise analüüsi.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 kohaselt loomadelt sekveneeritud viiruseid võrreldakse fülogeneetiliselt juba teadaolevate järjestustega ja et asjaomaste uuringute tulemused edastatakse komisjonile vastavalt artiklile 4.

Artikkel 4

Aruandlus

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande kolme päeva jooksul alates kuupäevast, mil nende territooriumil kinnitati esimest korda loomade nakatumine SARS-CoV-2 viirusega.

2.   Liikmesriigid esitavad järelaruande

| a) | igal nädalal SARS-CoV-2 uute nakkuspuhangute ilmnemise korral loomadel pärast lõikes 1 nimetatud esimest kinnitust; |
| --- | --- |

a)

igal nädalal SARS-CoV-2 uute nakkuspuhangute ilmnemise korral loomadel pärast lõikes 1 nimetatud esimest kinnitust;

| b) | kui kõnealuse haiguse epidemioloogia ja selle zoonootilise mõju kohta on olemas ajakohastatud teave. |
| --- | --- |

b)

kui kõnealuse haiguse epidemioloogia ja selle zoonootilise mõju kohta on olemas ajakohastatud teave.

3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud aruanded sisaldavad iga SARS-CoV-2 puhangu kohta loomadel IV lisas sätestatud teavet.

4.   Vajaduse korral esitavad liikmesriigid komisjonile iga kuu aruande fülogeneetilise analüüsi tulemuste ja artiklis 3 osutatud uuringute tulemuste kohta.

5.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud aruanded edastatakse elektroonilisel kujul, mille määrab kindlaks komisjon alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee raames.

Artikkel 5

Komisjonipoolne teavitamine

1.   Komisjon teavitab alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee raames liikmesriike aruannetest, mille nad on kooskõlas artikliga 4 esitanud.

2.   Komisjon avaldab oma veebisaidil üksnes teavitamise eesmärgil ajakohastatud kokkuvõtte liikmesriikide poolt artikli 4 kohaselt esitatud aruannetes sisalduvast teabest.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. märtsini 2022.

Artikkel 7

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2183 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. mai 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

1

(2)  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus. „Detection of new SARS-CoV-2 variants related to mink“ („Naaritsatega seotud uute SARS-CoV-2 variantide avastamine“), 12. november 2020. ECDC: Stockholm; 2020.

2

(3)  https://www.oie.int/fileadmin/Home/MM/GLEWS_risk_assessment_fur_animals_SARS_CoV_2.pdf

3

(4)  EFSA teaduslik aruanne „Monitoring of SARS-CoV-2 infection in mustelids“ („SARS-CoV-2 nakkuse seire kärplastel“). DOI 10.2903/j.efsa.2021.6459.

4

(5)  
  „Guidance on working with farmed animals of species susceptible to infection with SARS-CoV-2, Version 1.2“ („SARS-CoV-2 nakkusele vastuvõtlike põllumajandusloomadega töötamise juhend, versioon 1.2“). 16. november 2020. Kättesaadav aadressilhttps://www.oie.int/fileadmin/Home/MM/Draft_OIE_Guidance_farmed_animals_cleanMS05.11.pdf

5

(6)  Komisjoni 21. detsembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/2183, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses SARS-CoV-2 nakkusest teatamisega naaritsate ja muude sugukonna Mustelidae loomade ning kährikute puhul (ELT L 433, 22.12.2020, lk 76).

6

Mustelidae

(7)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

7

(8)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

8

(9)  Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeks (2019. aasta väljaanne); peatükk 1.4. „Loomatervise seire“, punkt 1.4.4.

9

---

I LISA

Seire ja aruandlusega hõlmatud loomaliikide loetelu

| 1. | Naaritsad (Neovison vison) ja kõik muud sugukonda Mustelidae kuuluvad loomad; |
| --- | --- |

1.

Naaritsad (Neovison vison) ja kõik muud sugukonda Mustelidae kuuluvad loomad;

| 2. | kährikud (Nyctereutes procyonoides). |
| --- | --- |

2.

kährikud (Nyctereutes procyonoides).

---

II LISA

Proovide võtmine ja testimine SARS-CoV-2 suhtes loomade puhul, keda peetakse kasvandustes, kus tsükli alguses on üle 500 täiskasvanud aretuslooma

Pädev asutus tagab, et järgitakse ühte järgmistest proovivõtukavadest.

1. JAGU

Peamine proovivõtukava

| a) | Sihtpopulatsioon: igas loomakasvanduses võetakse proove igalt surnud ja haigelt loomalt igast epidemioloogilisest üksusest, kuni saavutatakse loomade arv, mis vastab valimi eeldatavale suurusele; kui surnud või haigeid loomi ei ole, võetakse proove juhuslikult valitud elusloomadelt, et saavutada valimi eeldatav suurus. |
| --- | --- |

a)

Sihtpopulatsioon: igas loomakasvanduses võetakse proove igalt surnud ja haigelt loomalt igast epidemioloogilisest üksusest, kuni saavutatakse loomade arv, mis vastab valimi eeldatavale suurusele; kui surnud või haigeid loomi ei ole, võetakse proove juhuslikult valitud elusloomadelt, et saavutada valimi eeldatav suurus.

| b) | Proovivõtu sagedus: proove võetakse igal nädalal. |
| --- | --- |

b)

Proovivõtu sagedus: proove võetakse igal nädalal.

| c) | Proovi maatriks: elus või surnud loomadelt võetakse orofarüngeaalne kaapeproov. |
| --- | --- |

c)

Proovi maatriks: elus või surnud loomadelt võetakse orofarüngeaalne kaapeproov.

| d) | Diagnostilised uuringud: proov võetakse SARS-CoV-2 viiruse genoomi tuvastamiseks. |
| --- | --- |

d)

Diagnostilised uuringud: proov võetakse SARS-CoV-2 viiruse genoomi tuvastamiseks.

| e) | Kontroll-levimus valimi eeldatava suuruse kindlaksmääramiseks: igas kasvanduses põhineb valimi suurus 5 % levimusel 95 % usaldusnivooga. |
| --- | --- |

e)

Kontroll-levimus valimi eeldatava suuruse kindlaksmääramiseks: igas kasvanduses põhineb valimi suurus 5 % levimusel 95 % usaldusnivooga.

2. JAGU

Esimene alternatiivne proovivõtukava

Tuginedes pädeva asutuse tehtud riskihindamise positiivsele tulemusele, milles leitakse, et alternatiivsete proovivõtumeetodite tundlikkus on samaväärne 1. jao punktis c nimetatud orofarüngeaalse kaapeprooviga, ning riskivähendusmeetmete olemasolule SARS-CoV-2 esinemise suhtes kasvanduse sihtpopulatsioonis, võivad liikmesriigid otsustada kasutada 1. jaos sätestatud peamise proovivõtukava asemel järgmist alternatiivset proovivõtukava.

| a) | Sihtpopulatsioon: igas loomakasvanduses võetakse proove igalt surnud ja haigelt loomalt niipea, kui need tuvastatakse, igast epidemioloogilisest üksusest, kuni saavutatakse valimi eeldatav suurus; kui surnud või haigeid loomi ei ole, võetakse proove juhuslikult valitud elusloomadelt, et saavutada valimi eeldatav suurus. |
| --- | --- |

a)

Sihtpopulatsioon: igas loomakasvanduses võetakse proove igalt surnud ja haigelt loomalt niipea, kui need tuvastatakse, igast epidemioloogilisest üksusest, kuni saavutatakse valimi eeldatav suurus; kui surnud või haigeid loomi ei ole, võetakse proove juhuslikult valitud elusloomadelt, et saavutada valimi eeldatav suurus.

| b) | Proovivõtu sagedus: proove võetakse üks kord kahe nädala jooksul. |
| --- | --- |

b)

Proovivõtu sagedus: proove võetakse üks kord kahe nädala jooksul.

| c) | Proovi maatriks: surnud loomadelt võetakse orofarüngeaalne kaapeproov; elusloomadelt võetakse kas orofarüngeaalne, konjuktiivi või sülje kaapeproov või nende proovide kombinatsioon; peale selle võib kaapeproovi maatriksisse lisada veel ühe meetodi, kasutades vahetult kõikidelt loomadelt elektrooniliste õhukogujate abil kogutud väljahingatud õhku. |
| --- | --- |

c)

Proovi maatriks: surnud loomadelt võetakse orofarüngeaalne kaapeproov; elusloomadelt võetakse kas orofarüngeaalne, konjuktiivi või sülje kaapeproov või nende proovide kombinatsioon; peale selle võib kaapeproovi maatriksisse lisada veel ühe meetodi, kasutades vahetult kõikidelt loomadelt elektrooniliste õhukogujate abil kogutud väljahingatud õhku.

| d) | Diagnostilised uuringud: SARS-CoV-2 viiruse genoomi tuvastamiseks tehakse testid. |
| --- | --- |

d)

Diagnostilised uuringud: SARS-CoV-2 viiruse genoomi tuvastamiseks tehakse testid.

| e) | Kontroll-levimus valimi eeldatava suuruse kindlaksmääramiseks: igas kasvanduses põhineb valimi suurus 20 % levimusel 95 % usaldusnivooga. |
| --- | --- |

e)

Kontroll-levimus valimi eeldatava suuruse kindlaksmääramiseks: igas kasvanduses põhineb valimi suurus 20 % levimusel 95 % usaldusnivooga.

3. JAGU

Teine alternatiivne proovivõtukava

Kui pädev asutus on teinud riskihindamise, mille tulemus on positiivne, ja see hõlmab kasvanduse töötajatelt SARS-CoV-2 proovide võtmise ja testimise tulemusi ning riskivähendusmeetmete olemasolu SARS-CoV-2 esinemise suhtes kasvanduse sihtpopulatsioonis, võivad liikmesriigid otsustada kasutada loomade seireks ainult III lisas sätestatud proovivõtukava.

---

III LISA

Proovivõtukava tehistingimustes peetavate või looduses vabalt elavate loomade seireks

Pädev asutus tagab, et järgitakse järgmisi 1. ja 2. jaos sätestatud proovivõtukavasid.

1. JAGU

Seire loomakasvandustes

| 1. | Valimi sihtpopulatsioonid on järgmised.






  a) | Igas loomakasvanduses, kus suremus on lähtetasemega võrreldes suurenenud konkreetse tootmisperioodi jooksul, või SARS-CoV-2 kliiniliste tunnustega loomade puhul: iga surnud loom või SARS-CoV-2 kliiniliste tunnustega loomad igast epidemioloogilisest üksusest, kuni saavutatakse valimi eeldatav suurus. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Igas loomakasvanduses, kus suremus on lähtetasemega võrreldes suurenenud konkreetse tootmisperioodi jooksul, või SARS-CoV-2 kliiniliste tunnustega loomade puhul: iga surnud loom või SARS-CoV-2 kliiniliste tunnustega loomad igast epidemioloogilisest üksusest, kuni saavutatakse valimi eeldatav suurus.

| b) | Igas loomakasvanduses, kus pädevat asutust on teavitatud SARS-CoV-2 juhtumite avastamisest kõnealuse kasvanduse töötajate või nende pereliikmete puhul: iga surnud loom või SARS-CoV-2 kliiniliste tunnustega loomad igast epidemioloogilisest üksusest, kuni saavutatakse valimi eeldatav suurus. |
| --- | --- |

b)

Igas loomakasvanduses, kus pädevat asutust on teavitatud SARS-CoV-2 juhtumite avastamisest kõnealuse kasvanduse töötajate või nende pereliikmete puhul: iga surnud loom või SARS-CoV-2 kliiniliste tunnustega loomad igast epidemioloogilisest üksusest, kuni saavutatakse valimi eeldatav suurus.

| 2. | Proovivõtu sagedus: proove võetakse iga kord, kui SARS-CoV-2 nakkuse kahtlusega loom on tuvastatud punktis 1 osutatud sihtpopulatsiooni hulgas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proovi maatriks: orofarüngeaalne kaapeproov võetakse surnud või elus loomadelt, nagu on osutatud punktis 1. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Diagnostilised uuringud: SARS-CoV-2 viiruse genoomi tuvastamiseks tehakse testid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kontroll-levimus valimi eeldatava suuruse kindlaksmääramiseks sihtpopulatsiooni jaoks, millele on osutatud:






  i) | punkti 1 alapunktis a: igas kasvanduses põhineb valimi suurus 50 % levimusel 95 % usaldusnivooga; |
| --- | --- | --- |

5.

i)

punkti 1 alapunktis a: igas kasvanduses põhineb valimi suurus 50 % levimusel 95 % usaldusnivooga;

| ii) | punkti 1 alapunktis b: igas kasvanduses põhineb valimi suurus 5 % levimusel 95 % usaldusnivooga. |
| --- | --- |

ii)

punkti 1 alapunktis b: igas kasvanduses põhineb valimi suurus 5 % levimusel 95 % usaldusnivooga.

2. JAGU

Seire kõigi muude tehistingimustes peetavate või looduses vabalt elavate loomade puhul

| 1. | Proovivõtu sihtpopulatsioonideks on kõik muud tehistingimustes peetavad või looduses vabalt elavad loomad, välja arvatud need, keda peetakse kasvandustes: SARS-CoV-2 nakkuse kahtlusega loomad, kes on surnud või leitud surnuna, või loomad, kellel on SARS-CoV-2 kliinilised tunnused. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Proovivõtu sagedus: proove võetakse iga kord, kui SARS-CoV-2 nakkuse kahtlusega loom on tuvastatud punktis 1 osutatud sihtpopulatsiooni hulgas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proovi maatriks: orofarüngeaalne kaapeproov võetakse surnud või elus loomadelt, nagu on osutatud punktis 1. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Diagnostilised uuringud: SARS-CoV-2 viiruse genoomi tuvastamiseks tehakse testid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kontroll-levimus valimi eeldatava suuruse kindlaksmääramiseks: proovi võtmine kõigilt teatatud loomadelt, kes on surnud või leitud surnuna, või loomadelt, kellel on SARS-CoV-2 kliinilised tunnused; kui samas kohas leitakse surnult rohkem kui 5 looma või eeldatakse, et nad kuuluvad samasse epidemioloogilisse üksusesse, on valimi suurus 5 juhuslikult valitud looma. |
| --- | --- |

5.

---

IV LISA

Teave, mis peab sisalduma artiklis 4 sätestatud aruannetes SARS-CoV-2 nakkuse puhangute kohta loomadel (s.o vastuvõtlikel liikidel)

| 1. | Aruande kuupäev |
| --- | --- |

1.

Aruande kuupäev

| 2. | Liikmesriik |
| --- | --- |

2.

Liikmesriik

| 3. | Aruande liik (esimene kinnitus / iganädalane järelaruanne) |
| --- | --- |

3.

Aruande liik (esimene kinnitus / iganädalane järelaruanne)

| 4. | Aruandes kajastatud haiguspuhangute koguarv liikmesriigis |
| --- | --- |

4.

Aruandes kajastatud haiguspuhangute koguarv liikmesriigis

| 5. | Iga haiguspuhangu kohta esitage:






  a) | liikmesriigi iga haiguspuhangu järjekorranumber; |
| --- | --- | --- |

5.

Iga haiguspuhangu kohta esitage:

a)

liikmesriigi iga haiguspuhangu järjekorranumber;

| b) | kasvanduse või muu koha, kus loomi peeti või kus nad asusid, piirkond ja ligikaudne geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

b)

kasvanduse või muu koha, kus loomi peeti või kus nad asusid, piirkond ja ligikaudne geograafiline asukoht;

| c) | haiguskahtluse tekkimise kuupäev; |
| --- | --- |

c)

haiguskahtluse tekkimise kuupäev;

| d) | haiguse kinnitamise kuupäev; |
| --- | --- |

d)

haiguse kinnitamise kuupäev;

| e) | diagnostiline meetod; |
| --- | --- |

e)

diagnostiline meetod;

| f) | viiruse kasvandusse või kohta sissetoomise hinnanguline kuupäev; |
| --- | --- |

f)

viiruse kasvandusse või kohta sissetoomise hinnanguline kuupäev;

| g) | viiruse võimalik allikas; |
| --- | --- |

g)

viiruse võimalik allikas;

| h) | võetud kontrollimeetmed (üksikasjad (1)); |
| --- | --- |

h)

võetud kontrollimeetmed (üksikasjad (1));

| i) | vastuvõtlike loomade arv kasvanduses või kohas (vastuvõtlike liikide kaupa); |
| --- | --- |

i)

vastuvõtlike loomade arv kasvanduses või kohas (vastuvõtlike liikide kaupa);

| j) | kasvanduses või kohas kliiniliselt või subkliiniliselt mõjutatud loomade arv (vastuvõtlike liikide kaupa; kui täpne arv ei ole teada, tuleb esitada hinnang); |
| --- | --- |

j)

kasvanduses või kohas kliiniliselt või subkliiniliselt mõjutatud loomade arv (vastuvõtlike liikide kaupa; kui täpne arv ei ole teada, tuleb esitada hinnang);

| k) | haigestumus: kasvanduses või kohas nende kliiniliselt mõjutatud loomade arv (vastuvõtlike liikide kaupa), kellel on COVID-19ga sarnased tunnused, võrreldes vastuvõtlike loomade arvuga, koos kliiniliste tunnuste kokkuvõtliku kirjeldusega (kui täpne arv ei ole teada, tuleb esitada hinnang); |
| --- | --- |

k)

haigestumus: kasvanduses või kohas nende kliiniliselt mõjutatud loomade arv (vastuvõtlike liikide kaupa), kellel on COVID-19ga sarnased tunnused, võrreldes vastuvõtlike loomade arvuga, koos kliiniliste tunnuste kokkuvõtliku kirjeldusega (kui täpne arv ei ole teada, tuleb esitada hinnang);

| l) | suremus: kasvanduses või kohas surnud loomade arv (vastuvõtlike liikide kaupa) (kui täpne arv ei ole teada, tuleb esitada hinnang) |
| --- | --- |

l)

suremus: kasvanduses või kohas surnud loomade arv (vastuvõtlike liikide kaupa) (kui täpne arv ei ole teada, tuleb esitada hinnang)

| 6. | Molekulaarepidemioloogilised andmed, olulised mutatsioonid |
| --- | --- |

6.

Molekulaarepidemioloogilised andmed, olulised mutatsioonid

| 7. | Asjakohasel juhul isikustamata andmed liikmesriigis inimestel esinenud juhtumite kohta, mis on otseselt seotud artikli 4 lõigetes 1 ja 2 osutatud haiguspuhangutega loomadel |
| --- | --- |

7.

Asjakohasel juhul isikustamata andmed liikmesriigis inimestel esinenud juhtumite kohta, mis on otseselt seotud artikli 4 lõigetes 1 ja 2 osutatud haiguspuhangutega loomadel

| 8. | Muu asjakohane teave |
| --- | --- |

8.

Muu asjakohane teave

---

(1)  Liikumise kontroll liikmesriigis; järelevalve isoleerimis- või kaitsetsoonis; jälgitavus; karantiin; rümpade, kõrvalsaaduste ja jäätmete ametlik kõrvaldamine; hukkamine; looduslike reservuaaride kontroll; tsoonideks jaotamine; desinfitseerimine; loomade lubatud vaktsineerimine (vaktsiini olemasolu korral); tabandunud loomade ravi ja muid asjakohaseid meetmeid ei ole.

---

| 17.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 173/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 173/15

---

ÜHTSE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/789,

31. märts 2021,

Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2019. eelarveaasta eelarve täitmise heakskiitmise ja kontode sulgemise kohta (SRB/PS/2021/03)

ÜHTNE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, (1) eriti ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 50 lõike 1 punkti b ja artikli 63 lõiget 8,

võttes arvesse 17. jaanuari 2020. aasta Ühtse Kriisilahendusnõukogu finantsmääruse artikleid 97, 98 ja 99,

võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2019. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet, mis võeti vastu 24. juunil 2020 (edaspidi „2019. aasta lõplik raamatupidamise aastaaruanne“),

võttes arvesse Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2019. eelarveaasta aruannet, mis võeti vastu 20. mail 2020 kirjaliku menetluse teel (edaspidi „2019. aasta aruanne“),

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aruannet Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarveaasta 2019 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastustega (edaspidi „kontrollikoja 2019. aasta aruanne“),

võttes arvesse 15. juuni 2020. aasta aruannet 2019. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohta koos auditiarvamustega, mille koostas Mazars Réviseurs d’Enterprises (edaspidi „ettevõtte Mazars 2019. aasta auditiaruanne“),

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aruannet (vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikele 4) kõigi tingimuslike kohustuste kohta, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, ELi nõukogu või Euroopa Komisjoni poolt ühtse kriisilahenduskorra määruse kohaste ülesannete täitmisest 2019. eelarveaastal (edaspidi „Euroopa Kontrollikoja aruanne 2019. aasta tingimuslike kohustuste kohta“),

võttes arvesse 19. detsembri 2019 kuupäevaga 2019. aasta siseauditi aastaaruannet, mis esitati kriisilahendusnõukogule ja mille kriisilahendusnõukogu võttis teadmiseks 29. jaanuari 2020. aasta täiskogu istungil (edaspidi „2019. aasta siseauditi aastaaruanne“),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | kiita heaks Ühtse Kriisilahendusnõukogu esimehe tegevus Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2019. eelarveaasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiita heaks Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2019. eelarveaasta kontode sulgemine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | esitada alltoodud tähelepanekud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuda, et ühtse kriisilahendusnõukogu esimees teavitaks sellest otsusest nõukogu, komisjoni ja kontrollikoda, korraldaks selle avaldamise Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias) ja ühtse kriisilahendusnõukogu veebilehel. |
| --- | --- |

4.

Ühtse Kriisilahendusnõukogu nimel

täiskogu liige

dr Thorsten PÖTZSCH

---

(1)  
  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

1

---