# Euroopa Liidu L 205/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 205 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik11. juuni 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 205

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik11. juuni 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/937, 4. juuni 2021, millega kiidetakse heaks piiritusjoogi registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muudatus (Hamburger Kümmel) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/938, 4. juuni 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Cerise des coteaux du Ventoux (KGT) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/939, 10. juuni 2021, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/940, 10. juuni 2021, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit kasevineeri impordi suhtes | 47 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/941, 10. juuni 2021, millega nähakse ette erimenetlus selliste raskeveokite kindlakstegemiseks, mis on sertifitseeritud eriotstarbeliste veokitena, kuid ei ole sellisena registreeritud, ning tootja aasta keskmise CO2 eriheite korrigeerimiseks, et võtta neid veokeid arvesse (
  1
  ) | 77 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/942, 10. juuni 2021, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ rakenduseeskirjad seoses nende kolmandate riikide loetelu koostamisega, millega liit on sõlminud vastastikuse abi lepingu, mis on oma ulatuselt sarnane nõukogu direktiivi 2010/24/EL ja nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 kohaste lepingutega | 80 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/937, 4. juuni 2021, millega kiidetakse heaks piiritusjoogi registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muudatus (Hamburger Kümmel)

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/938, 4. juuni 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Cerise des coteaux du Ventoux (KGT)

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/939, 10. juuni 2021, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/940, 10. juuni 2021, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit kasevineeri impordi suhtes

47

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/941, 10. juuni 2021, millega nähakse ette erimenetlus selliste raskeveokite kindlakstegemiseks, mis on sertifitseeritud eriotstarbeliste veokitena, kuid ei ole sellisena registreeritud, ning tootja aasta keskmise CO2 eriheite korrigeerimiseks, et võtta neid veokeid arvesse (
  1
  )

2

1

77

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/942, 10. juuni 2021, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ rakenduseeskirjad seoses nende kolmandate riikide loetelu koostamisega, millega liit on sõlminud vastastikuse abi lepingu, mis on oma ulatuselt sarnane nõukogu direktiivi 2010/24/EL ja nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 kohaste lepingutega

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/937,

4. juuni 2021,

millega kiidetakse heaks piiritusjoogi registreeritud geograafilise tähise tootespetsifikaadi muudatus (Hamburger Kümmel)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) artiklile 21 koostoimes artikli 17 lõikega 5 vaatas komisjon läbi Saksamaa 28. septembri 2017. aasta taotluse kiita heaks määruse (EÜ) nr 110/2008 alusel kaitstud geograafilise tähise „Hamburger Kümmel“ tehnilise toimiku muudatus. See muudatus hõlmab nimetuse „Hamburger Kümmel“ muutmist nimetuseks „Hamburger Kümmel“/„Hamburg’s Kümmel“. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) artiklile 21 koostoimes artikli 17 lõikega 5 vaatas komisjon läbi Saksamaa 28. septembri 2017. aasta taotluse kiita heaks määruse (EÜ) nr 110/2008 alusel kaitstud geograafilise tähise „Hamburger Kümmel“ tehnilise toimiku muudatus. See muudatus hõlmab nimetuse „Hamburger Kümmel“ muutmist nimetuseks „Hamburger Kümmel“/„Hamburg’s Kümmel“.

| (2) | Määrus (EL) 2019/787, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 110/2008, jõustus 25. mail 2019. Kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt tunnistati määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatükk, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid, alates 8. juunist 2019 kehtetuks. Määruse (EL) 2019/787 artikli 22 lõike 2 kohaselt käsitatakse tootespetsifikaadina tehnilisi toimikuid, mis on esitatud koos määruse (EÜ) nr 110/2008 kohase taotlusega enne 8. juunit 2019. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EL) 2019/787, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 110/2008, jõustus 25. mail 2019. Kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt tunnistati määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatükk, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid, alates 8. juunist 2019 kehtetuks. Määruse (EL) 2019/787 artikli 22 lõike 2 kohaselt käsitatakse tootespetsifikaadina tehnilisi toimikuid, mis on esitatud koos määruse (EÜ) nr 110/2008 kohase taotlusega enne 8. juunit 2019.

| (3) | Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon muutmistaotluse kõnealuse määruse artikli 17 lõike 6 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas, (3) lähtuvalt määruse (EL) 2019/787 artikli 50 lõike 4 esimesest lõigust. |
| --- | --- |

(3)

Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon muutmistaotluse kõnealuse määruse artikli 17 lõike 6 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas, (3) lähtuvalt määruse (EL) 2019/787 artikli 50 lõike 4 esimesest lõigust.

| (4) | Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset, tuleb tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita vastavalt kõnealuse määruse artikli 30 lõikele 2, mida kohaldatakse mutatis mutandis tootespetsifikaadi muudatuste suhtes, |
| --- | --- |

(4)

Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset, tuleb tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita vastavalt kõnealuse määruse artikli 30 lõikele 2, mida kohaldatakse mutatis mutandis tootespetsifikaadi muudatuste suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Hamburger Kümmel“ tootespetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

2

(3)  
  ELT C 46, 9.2.2021, lk 14.

3

---

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/938,

4. juuni 2021,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Cerise des coteaux du Ventoux“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Cerise des coteaux du Ventoux“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Cerise des coteaux du Ventoux“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Cerise des coteaux du Ventoux“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Cerise des coteaux du Ventoux“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Cerise des coteaux du Ventoux“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuni 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 61, 22.2.2021, lk 27.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/939,

10. juuni 2021,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 14. oktoobril 2020 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“) ja Saudi Araabia Kuningriigist (edaspidi „Saudi Araabia“) (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit etüleenglükooli impordi suhtes. Komisjon avaldas uurimise algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

14. oktoobril 2020 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA“) ja Saudi Araabia Kuningriigist (edaspidi „Saudi Araabia“) (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit etüleenglükooli impordi suhtes. Komisjon avaldas uurimise algatamise teate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 31. augustil 2020 Euroopa etüleenglükoolitootjate kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu etüleenglükooli tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 31. augustil 2020 Euroopa etüleenglükoolitootjate kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu etüleenglükooli tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

| (3) | Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peaks komisjon eelavalikustamise perioodil registreerima dumpinguvastase uurimisega hõlmatud impordi, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peaks komisjon eelavalikustamise perioodil registreerima dumpinguvastase uurimisega hõlmatud impordi, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud.

| (4) | Käesoleva juhtumi puhul ei taotlenud kaebuse esitaja impordi registreerimist ja komisjon leidis, et punkti d nõuded ei ole täidetud, sest lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele ei olnud import edaspidi märgatavalt suurenenud. Eurostati andmete kohaselt vähenes asjaomastest riikidest pärit etüleenglükooli kuu keskmine impordimaht esimese viie kuu jooksul pärast uurimise algatamist (s.t 2020. aasta novembrist 2021. aasta märtsini) 15 % võrreldes kuu keskmise impordimahuga uurimisperioodi ajal. Samade andmete kohaselt vähenes import USAst 30 % võrra ja import Saudi Araabiast vähenes 4 % võrra. Vähenemine oli seotud 1) USA äriühingutes äärmuslikest ilmastikunähtustest põhjustatud ajutiste häiretega ja 2) liidus COVIDi tõttu nõudluse vähenemisest tingitud ajutiste häiretega. Seetõttu ei registreerinud komisjon importi eelavalikustamise perioodil. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva juhtumi puhul ei taotlenud kaebuse esitaja impordi registreerimist ja komisjon leidis, et punkti d nõuded ei ole täidetud, sest lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele ei olnud import edaspidi märgatavalt suurenenud. Eurostati andmete kohaselt vähenes asjaomastest riikidest pärit etüleenglükooli kuu keskmine impordimaht esimese viie kuu jooksul pärast uurimise algatamist (s.t 2020. aasta novembrist 2021. aasta märtsini) 15 % võrreldes kuu keskmise impordimahuga uurimisperioodi ajal. Samade andmete kohaselt vähenes import USAst 30 % võrra ja import Saudi Araabiast vähenes 4 % võrra. Vähenemine oli seotud 1) USA äriühingutes äärmuslikest ilmastikunähtustest põhjustatud ajutiste häiretega ja 2) liidus COVIDi tõttu nõudluse vähenemisest tingitud ajutiste häiretega. Seetõttu ei registreerinud komisjon importi eelavalikustamise perioodil.

1.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (5) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon eraldi kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, asjaomaste riikide ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kauplejaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(5)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon eraldi kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, asjaomaste riikide ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kauplejaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles osalema.

| (6) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (7) | Ära kuulati Saudi Basic Industries Corporation (edaspidi „SABIC“), kes osales ärakuulamisel koos äriühingutega Arabian Petrochemical Company (edaspidi „Petrokemya“), Eastern Petrochemical Company (edaspidi „SHARQ“), Jubail United Petrochemical Company (edaspidi „United“), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company (edaspidi „Saudi Kayan“), Saudi Yanbu Petrochemical Company (edaspidi „Yanpet“) ja Yanbu National Petrochemical Company (edaspidi „Yansab“). |
| --- | --- |

(7)

Ära kuulati Saudi Basic Industries Corporation (edaspidi „SABIC“), kes osales ärakuulamisel koos äriühingutega Arabian Petrochemical Company (edaspidi „Petrokemya“), Eastern Petrochemical Company (edaspidi „SHARQ“), Jubail United Petrochemical Company (edaspidi „United“), SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan Petrochemical Company (edaspidi „Saudi Kayan“), Saudi Yanbu Petrochemical Company (edaspidi „Yanpet“) ja Yanbu National Petrochemical Company (edaspidi „Yansab“).

| (8) | Ära kuulati ka Arteco NV (edaspidi „Arteco“), Indorama grupp, Oxyde Belgium BV (edaspidi „Oxyde“), Mitsubishi Corporation (edaspidi „Mitsubishi“), Euroopa polüetüleentereftalaaditootjate komitee (edaspidi „CPME“) ja HELM AG (edaspidi „Helm“). |
| --- | --- |

(8)

Ära kuulati ka Arteco NV (edaspidi „Arteco“), Indorama grupp, Oxyde Belgium BV (edaspidi „Oxyde“), Mitsubishi Corporation (edaspidi „Mitsubishi“), Euroopa polüetüleentereftalaaditootjate komitee (edaspidi „CPME“) ja HELM AG (edaspidi „Helm“).

1.3.   Algatamise kohta esitatud märkused

Algatamise kohta esitatud märkused

| (9) | Komisjon sai uurimise algatamise kohta märkused järgmistelt isikutelt:






  — | Saudi Araabia esindus, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisjon sai uurimise algatamise kohta märkused järgmistelt isikutelt:

—

Saudi Araabia esindus,

| — | kaebuse esitaja, |
| --- | --- |

—

kaebuse esitaja,

| — | ExxonMobil Petroleum & Chemical BV (edaspidi „ExxonMobil“), |
| --- | --- |

—

ExxonMobil Petroleum & Chemical BV (edaspidi „ExxonMobil“),

| — | SABIC, kes esitas oma märkused koos äriühingutega Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet ja Yansab, |
| --- | --- |

—

SABIC, kes esitas oma märkused koos äriühingutega Petrokemya, SHARQ, United, SABIC Italia S.r.l, SABIC Petrochemicals B.V., Saudi Kayan, Yanpet ja Yansab,

| — | CPME, |
| --- | --- |

—

CPME,

| — | Euroopa tehiskiudude tootjate ühendus (edaspidi „CIRFS“), |
| --- | --- |

—

Euroopa tehiskiudude tootjate ühendus (edaspidi „CIRFS“),

| — | Mitsubishi, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi,

| — | HELM, |
| --- | --- |

—

HELM,

| — | Oxyde, |
| --- | --- |

—

Oxyde,

| — | Proviron Industries nv (edaspidi „Proviron“) ja |
| --- | --- |

—

Proviron Industries nv (edaspidi „Proviron“) ja

| — | Arteco. |
| --- | --- |

—

Arteco.

1.3.1.   Märkused dumpingu kohta

Märkused dumpingu kohta

| (10) | Seoses dumpingu hindamisega väitis Mitsubishi, et arvestades hinnaindeksite olulist rolli etüleenglükooli müümisel liidus, peaks komisjon uurima, kas teadliku kaubanduspoliitika asemel võiks väidetav dumping tuleneda lihtsalt liidu ja liiduväliste indeksite erinevatest suundumustest aja jooksul. Lepinguliste hindade aluseks on kokkulepitud allahindlused erinevatest indeksitest ning lepingute kestus on tavaliselt 1 või 2 aastat. Tootjad, kes lepivad hindades kokku 1- või 2-aastases lepingus, ei tea kuni lepingu arveldamise ning hindade kindlaksmääramise ja tasumise hetkeni, kas liidu ja liiduväliste lepingute vahel kujuneb lõpuks hinnavahe. |
| --- | --- |

(10)

Seoses dumpingu hindamisega väitis Mitsubishi, et arvestades hinnaindeksite olulist rolli etüleenglükooli müümisel liidus, peaks komisjon uurima, kas teadliku kaubanduspoliitika asemel võiks väidetav dumping tuleneda lihtsalt liidu ja liiduväliste indeksite erinevatest suundumustest aja jooksul. Lepinguliste hindade aluseks on kokkulepitud allahindlused erinevatest indeksitest ning lepingute kestus on tavaliselt 1 või 2 aastat. Tootjad, kes lepivad hindades kokku 1- või 2-aastases lepingus, ei tea kuni lepingu arveldamise ning hindade kindlaksmääramise ja tasumise hetkeni, kas liidu ja liiduväliste lepingute vahel kujuneb lõpuks hinnavahe.

| (11) | Kaebuse esitaja vastas, et kasutatud liidu hinnaindeksi rolli on ülehinnatud ja valesti tõlgendatud. See indeks näitab teataval ajahetkel liidus kehtivat hinda, mis tuleneb pakkumise ja nõudluse tasakaalust ning põhineb mitmel ostjal ja müüjal. Kaebuse esitanud liidu tootjad, kes tegutsevad ainult müügi poolel, ei saa seda indeksit kontrollida ega sellega manipuleerida. |
| --- | --- |

(11)

Kaebuse esitaja vastas, et kasutatud liidu hinnaindeksi rolli on ülehinnatud ja valesti tõlgendatud. See indeks näitab teataval ajahetkel liidus kehtivat hinda, mis tuleneb pakkumise ja nõudluse tasakaalust ning põhineb mitmel ostjal ja müüjal. Kaebuse esitanud liidu tootjad, kes tegutsevad ainult müügi poolel, ei saa seda indeksit kontrollida ega sellega manipuleerida.

| (12) | Kaebuse esitaja tuletas oma vastuses meelde, et dumpingu tuvastamise aluseks on üksnes normaalväärtuse ja ekspordihinna objektiivne võrdlus. Dumpingu kindlaksmääramise eeskirjades ei käsitleta tahtlust. |
| --- | --- |

(12)

Kaebuse esitaja tuletas oma vastuses meelde, et dumpingu tuvastamise aluseks on üksnes normaalväärtuse ja ekspordihinna objektiivne võrdlus. Dumpingu kindlaksmääramise eeskirjades ei käsitleta tahtlust.

| (13) | Pärast kaebuse esitajate esitatud tõendite analüüsimist kooskõlas alusmääruse artiklis 2 sätestatud põhimõtetega jõuti järeldusele, et kaebus sisaldab piisavalt usutavaid tõendeid dumpingu kohta ELi turul. |
| --- | --- |

(13)

Pärast kaebuse esitajate esitatud tõendite analüüsimist kooskõlas alusmääruse artiklis 2 sätestatud põhimõtetega jõuti järeldusele, et kaebus sisaldab piisavalt usutavaid tõendeid dumpingu kohta ELi turul.

| (14) | Kaebuse esitaja on muu hulgas esitanud piisavalt tõendeid ekspordihinna ja normaalväärtuse kohta, millest nähtub, et dumpingumarginaalid on märkimisväärsed. Normaalväärtuse aluseks olevaid arvandmeid toetasid piisavad tõendid, mida kinnitas ka komisjoni talituste analüüs. Komisjoni dumpinguanalüüsis võeti arvesse vajalikke kohandusi. Kokkuvõttes leiti, et normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse põhjal on dumpingumarginaalid märkimisväärsed. |
| --- | --- |

(14)

Kaebuse esitaja on muu hulgas esitanud piisavalt tõendeid ekspordihinna ja normaalväärtuse kohta, millest nähtub, et dumpingumarginaalid on märkimisväärsed. Normaalväärtuse aluseks olevaid arvandmeid toetasid piisavad tõendid, mida kinnitas ka komisjoni talituste analüüs. Komisjoni dumpinguanalüüsis võeti arvesse vajalikke kohandusi. Kokkuvõttes leiti, et normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse põhjal on dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

| (15) | Komisjon nõustub kaebuse esitajaga, et tahtluse küsimus ei puutu äsja kirjeldatud kohustuslikku analüüsi. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon nõustub kaebuse esitajaga, et tahtluse küsimus ei puutu äsja kirjeldatud kohustuslikku analüüsi.

| (16) | Saudi Araabia märkis, et kaebuse esitaja eksis Saudi Araabias toodetud etüleenglükooli normaalväärtuse arvutamisel, kuna kasutas Saudi Araabiaga mitteseotud kuluelemente, ning et kaebuse esitaja ei teinud normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglast võrdlust. |
| --- | --- |

(16)

Saudi Araabia märkis, et kaebuse esitaja eksis Saudi Araabias toodetud etüleenglükooli normaalväärtuse arvutamisel, kuna kasutas Saudi Araabiaga mitteseotud kuluelemente, ning et kaebuse esitaja ei teinud normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglast võrdlust.

| (17) | Saudi Araabia märkis ka, et normaalväärtuse arvutamisel eksis kaebuse esitaja faktide hindamisel, sest i) SABIC ei tooda etüleenglükooli – etüleenglükoolitootjad on kaebuses loetletud; ii) SABIC ja Saudi Aramco ei olnud kaebuses käsitletud perioodil omavahel seotud ning iii) Saudi Araabia etüleenglükoolitootjad ei osta Saudi Aramcolt etüleeni. |
| --- | --- |

(17)

Saudi Araabia märkis ka, et normaalväärtuse arvutamisel eksis kaebuse esitaja faktide hindamisel, sest i) SABIC ei tooda etüleenglükooli – etüleenglükoolitootjad on kaebuses loetletud; ii) SABIC ja Saudi Aramco ei olnud kaebuses käsitletud perioodil omavahel seotud ning iii) Saudi Araabia etüleenglükoolitootjad ei osta Saudi Aramcolt etüleeni.

| (18) | Lisaks ei püüdnud kaebuse esitaja normaalväärtuse arvutamiseks korrigeerida etüleeni asendusväärtust nii, et see kajastaks tegelikke tootmiskulusid Saudi Araabias. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks ei püüdnud kaebuse esitaja normaalväärtuse arvutamiseks korrigeerida etüleeni asendusväärtust nii, et see kajastaks tegelikke tootmiskulusid Saudi Araabias.

| (19) | Lisaks teatas kaebuse esitaja, et keskmine elektrihind on 0,067 EUR/kWh, samas kui avaldatud elektritariifi kohaselt on see 0,043 EUR/kWh. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks teatas kaebuse esitaja, et keskmine elektrihind on 0,067 EUR/kWh, samas kui avaldatud elektritariifi kohaselt on see 0,043 EUR/kWh.

| (20) | Samad argumendid sisalduvad ka SABICi märkustes. |
| --- | --- |

(20)

Samad argumendid sisalduvad ka SABICi märkustes.

| (21) | Siinkohal tuleb meenutada, et alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt peab kaebus sisaldama selle esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet. Sellega seoses meenutatakse, et kaebuses sisalduvatele tõenditele esitatavatest õiguslikest nõuetest („piisavad esmapilgul usutavad tõendid“) tuleneb selgelt, et kaebuses sisalduva teabe hulk ja kvaliteet ei ole samad, mis uurimise lõpus. Kaebuse esitamise etapis ei pea uurimisasutusel (käesoleval juhul komisjonil) olema dumpingu ja kahju (artiklite 2 ja 3 tähenduses) kohta samasugused tõendid, mis on vajalikud ajutise või lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise põhjendamiseks. Dumpinguvastane uurimine on protsess, mille käigus saavutatakse uurimise edenedes järk-järgult kindlus meetme võtmiseks või menetluse lõpetamiseks vajalike elementide olemasolu suhtes. Ei ole välistatud, et kaebuse esitamise etapi ja uurimise lõpetamise vahelisel ajal toimuvad muutused. Need muutused ei mõjuta siiski üldist järeldust, et juhtum väärib uurimist, sest kahjustava dumpingu kohta on piisavalt tõendeid. |
| --- | --- |

(21)

Siinkohal tuleb meenutada, et alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt peab kaebus sisaldama selle esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet. Sellega seoses meenutatakse, et kaebuses sisalduvatele tõenditele esitatavatest õiguslikest nõuetest („piisavad esmapilgul usutavad tõendid“) tuleneb selgelt, et kaebuses sisalduva teabe hulk ja kvaliteet ei ole samad, mis uurimise lõpus. Kaebuse esitamise etapis ei pea uurimisasutusel (käesoleval juhul komisjonil) olema dumpingu ja kahju (artiklite 2 ja 3 tähenduses) kohta samasugused tõendid, mis on vajalikud ajutise või lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise põhjendamiseks. Dumpinguvastane uurimine on protsess, mille käigus saavutatakse uurimise edenedes järk-järgult kindlus meetme võtmiseks või menetluse lõpetamiseks vajalike elementide olemasolu suhtes. Ei ole välistatud, et kaebuse esitamise etapi ja uurimise lõpetamise vahelisel ajal toimuvad muutused. Need muutused ei mõjuta siiski üldist järeldust, et juhtum väärib uurimist, sest kahjustava dumpingu kohta on piisavalt tõendeid.

| (22) | Selles mõttes peeti kulude kohta esitatud teavet küllaldaselt piisavaks ja täpseks, et määrata uurimise algatamise ajal kehtinud esmapilgul usutavas kontekstis kindlaks normaalväärtus, võttes arvesse kaebuse esitaja käsutuses olevaid tõendeid. |
| --- | --- |

(22)

Selles mõttes peeti kulude kohta esitatud teavet küllaldaselt piisavaks ja täpseks, et määrata uurimise algatamise ajal kehtinud esmapilgul usutavas kontekstis kindlaks normaalväärtus, võttes arvesse kaebuse esitaja käsutuses olevaid tõendeid.

| (23) | Seoses Saudi Araabia väidetega kaebuse faktiliste elementide kohta rõhutab komisjon, et etüleenglükooli tootmise peamine lähteaine on etüleen ning et kaebuse esitaja märkis õigesti, et etüleeni tarneahel oli Saudi Araabias vertikaalselt integreeritud juba enne SABICi omandamist Saudi Aramco poolt. |
| --- | --- |

(23)

Seoses Saudi Araabia väidetega kaebuse faktiliste elementide kohta rõhutab komisjon, et etüleenglükooli tootmise peamine lähteaine on etüleen ning et kaebuse esitaja märkis õigesti, et etüleeni tarneahel oli Saudi Araabias vertikaalselt integreeritud juba enne SABICi omandamist Saudi Aramco poolt.

| (24) | Teiseks, mis puudutab kaebuses esitatud normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlust, siis Saudi Araabia ja SABICi sõnul ei olnud see õiglane, kuna kaebuse esitaja ei teinud võrdlust tehasest hankimise tasandil. Saudi Araabia väitel võrdles kaebuse esitaja FOB-ekspordihinda (sest ta lahutas statistilisest CIF-väärtusest vaid hinnangulised veokulud) arvestusliku normaalväärtusega, mis kindlasti sisaldas otseseid müügikulusid. |
| --- | --- |

(24)

Teiseks, mis puudutab kaebuses esitatud normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlust, siis Saudi Araabia ja SABICi sõnul ei olnud see õiglane, kuna kaebuse esitaja ei teinud võrdlust tehasest hankimise tasandil. Saudi Araabia väitel võrdles kaebuse esitaja FOB-ekspordihinda (sest ta lahutas statistilisest CIF-väärtusest vaid hinnangulised veokulud) arvestusliku normaalväärtusega, mis kindlasti sisaldas otseseid müügikulusid.

| (25) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse osas tuletab komisjon meelde, et kaebuses arvutatud dumpingumarginaal ei pruugi kajastada dumpingu täpset ulatust, mis arvutatakse uurimise käigus tehingute ja liikide kaupa. |
| --- | --- |

(25)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse osas tuletab komisjon meelde, et kaebuses arvutatud dumpingumarginaal ei pruugi kajastada dumpingu täpset ulatust, mis arvutatakse uurimise käigus tehingute ja liikide kaupa.

| (26) | Kättesaadavat teavet arvestades on kaebuse esitaja siiski esitanud piisavalt tõendeid ekspordihinna ja normaalväärtuse kohta, mis näitavad dumpingu olemasolu. Normaalväärtuse aluseks olnud arvandmeid toetati piisavate tõenditega, mida kinnitas komisjoni talituste analüüs, ja komisjoni dumpinguanalüüsis võeti arvesse vajalikke kohandusi. |
| --- | --- |

(26)

Kättesaadavat teavet arvestades on kaebuse esitaja siiski esitanud piisavalt tõendeid ekspordihinna ja normaalväärtuse kohta, mis näitavad dumpingu olemasolu. Normaalväärtuse aluseks olnud arvandmeid toetati piisavate tõenditega, mida kinnitas komisjoni talituste analüüs, ja komisjoni dumpinguanalüüsis võeti arvesse vajalikke kohandusi.

| (27) | Sarnaselt Saudi Araabiale ja SABICile vaidles ka ExxonMobil vastu Saudi Araabias etüleenglükooli tootmise kulude arvutusele, mis sisaldus kaebuses, eelkõige seoses tooraine etüleeniga. |
| --- | --- |

(27)

Sarnaselt Saudi Araabiale ja SABICile vaidles ka ExxonMobil vastu Saudi Araabias etüleenglükooli tootmise kulude arvutusele, mis sisaldus kaebuses, eelkõige seoses tooraine etüleeniga.

| (28) | ExxonMobil rõhutas, et etüleeni tootmise kulud sõltuvad peamiselt aurkrakkimisel kasutatava lähteaine liigist ja et selliste lähteainete hinnad võivad märkimisväärselt erineda. |
| --- | --- |

(28)

ExxonMobil rõhutas, et etüleeni tootmise kulud sõltuvad peamiselt aurkrakkimisel kasutatava lähteaine liigist ja et selliste lähteainete hinnad võivad märkimisväärselt erineda.

| (29) | ExxonMobili ja SABICi ühisettevõte Saudi Yanbu Petrochemical Company (edaspidi „Yanpet“) ostab lähteainet Saudi Aramcolt. Kaebuse esitaja aga viitas etüleeni hinnale Aasia turul, mis ei sobi etüleeni hinna määramiseks Saudi Araabias, kus etüleeni tootmise kulud on märksa madalamad kui Aasias. |
| --- | --- |

(29)

ExxonMobili ja SABICi ühisettevõte Saudi Yanbu Petrochemical Company (edaspidi „Yanpet“) ostab lähteainet Saudi Aramcolt. Kaebuse esitaja aga viitas etüleeni hinnale Aasia turul, mis ei sobi etüleeni hinna määramiseks Saudi Araabias, kus etüleeni tootmise kulud on märksa madalamad kui Aasias.

| (30) | Yanpeti aurkrakkimisahjus kasutatakse etüleeni tootmiseks peamise lähteainena etaani, samas kui Aasias ja liidus kasutatakse selleks enamasti toorbensiini. |
| --- | --- |

(30)

Yanpeti aurkrakkimisahjus kasutatakse etüleeni tootmiseks peamise lähteainena etaani, samas kui Aasias ja liidus kasutatakse selleks enamasti toorbensiini.

| (31) | Seetõttu on kaebuse esitaja väide, et tootmisprotsessid on kõigis riikides sarnased, ExxonMobili hinnangul eksitav. |
| --- | --- |

(31)

Seetõttu on kaebuse esitaja väide, et tootmisprotsessid on kõigis riikides sarnased, ExxonMobili hinnangul eksitav.

| (32) | Muu hulgas on etüleeni tootmine toorbensiinist üldiselt kallim kui etüleeni tootmine etaanist, mistõttu liidus on tootmiskulud suuremad kui Saudi Araabias ja Ameerika Ühendriikides, kuna neis riikides kasutatakse lähteainena peamiselt etaani. |
| --- | --- |

(32)

Muu hulgas on etüleeni tootmine toorbensiinist üldiselt kallim kui etüleeni tootmine etaanist, mistõttu liidus on tootmiskulud suuremad kui Saudi Araabias ja Ameerika Ühendriikides, kuna neis riikides kasutatakse lähteainena peamiselt etaani.

| (33) | Lisaks ei võeta Aasia hinna kasutamisel arvesse, et integreeritud tootja, kes toodab nii etüleeni kui ka etüleenglükooli (nagu Yanpet), on teistsuguses olukorras. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks ei võeta Aasia hinna kasutamisel arvesse, et integreeritud tootja, kes toodab nii etüleeni kui ka etüleenglükooli (nagu Yanpet), on teistsuguses olukorras.

| (34) | Komisjon tunnistas erinevusi etüleeni tootmises, kuid ei leidnud, et selline toorainekulude erinevus muudaks liidu ja Saudi Araabia tootmisharu olukorra radikaalselt erinevaks ja võrreldamatuks. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon tunnistas erinevusi etüleeni tootmises, kuid ei leidnud, et selline toorainekulude erinevus muudaks liidu ja Saudi Araabia tootmisharu olukorra radikaalselt erinevaks ja võrreldamatuks.

| (35) | Seetõttu leidis komisjon, et kaebuse esitaja on talle kättesaadavat teavet arvesse võttes esitanud piisavalt tõendeid dumpingu olemasolu kohta, mis õigustab uurimise algatamist. |
| --- | --- |

(35)

Seetõttu leidis komisjon, et kaebuse esitaja on talle kättesaadavat teavet arvesse võttes esitanud piisavalt tõendeid dumpingu olemasolu kohta, mis õigustab uurimise algatamist.

1.3.2.   Märkused kahju kohta

Märkused kahju kohta

| (36) | SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et kaebuses esitatud taotlused teabe käsitlemiseks konfidentsiaalsena on põhjendamatud, näiteks teabe puhul, mis käsitleb etüleenglükooli kogutarbimist liidus, ja liidu 12 etüleenglükoolitootja andmetel põhinevate makromajanduslike näitajate puhul. Lisaks väitsid SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus, et kaebuse esitaja ei esitanud konfidentsiaalselt esitatud teabe mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid, näiteks suletud turu kohta. Lisaks väideti, et piiratud hulgal teabe avaldamine kaebuse esitaja poolt ja asjaolu, et komisjon ei taga konfidentsiaalse teabe käsitlemise selgete eeskirjade järgimist, kahjustavad Saudi Araabia kaitseõigusi. |
| --- | --- |

(36)

SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et kaebuses esitatud taotlused teabe käsitlemiseks konfidentsiaalsena on põhjendamatud, näiteks teabe puhul, mis käsitleb etüleenglükooli kogutarbimist liidus, ja liidu 12 etüleenglükoolitootja andmetel põhinevate makromajanduslike näitajate puhul. Lisaks väitsid SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus, et kaebuse esitaja ei esitanud konfidentsiaalselt esitatud teabe mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid, näiteks suletud turu kohta. Lisaks väideti, et piiratud hulgal teabe avaldamine kaebuse esitaja poolt ja asjaolu, et komisjon ei taga konfidentsiaalse teabe käsitlemise selgete eeskirjade järgimist, kahjustavad Saudi Araabia kaitseõigusi.

| (37) | Komisjon leidis, et huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud versioon kaebusest sisaldab kõiki olulisi tõendeid ja sisukaid mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena esitatud andmetest, mis võimaldab huvitatud isikutel kasutada oma kaitseõigust kogu menetluse vältel. Alusmääruse artikkel 19 ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõige 5 võimaldavad kaitsta konfidentsiaalset teavet olukorras, kus selle avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse konkurentsieelise või avaldaks märkimisväärset kahjulikku mõju teabe andjale või isikule, kellelt teabe andja kõnealuse teabe sai. Konfidentsiaalsena antud ja kaebuse piiratud juurdepääsuga lisades esitatud teave kuulub nendesse kategooriatesse. Igal juhul avaldas kaebuse esitaja sellega seoses lisateavet. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon leidis, et huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud versioon kaebusest sisaldab kõiki olulisi tõendeid ja sisukaid mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena esitatud andmetest, mis võimaldab huvitatud isikutel kasutada oma kaitseõigust kogu menetluse vältel. Alusmääruse artikkel 19 ja WTO dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõige 5 võimaldavad kaitsta konfidentsiaalset teavet olukorras, kus selle avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse konkurentsieelise või avaldaks märkimisväärset kahjulikku mõju teabe andjale või isikule, kellelt teabe andja kõnealuse teabe sai. Konfidentsiaalsena antud ja kaebuse piiratud juurdepääsuga lisades esitatud teave kuulub nendesse kategooriatesse. Igal juhul avaldas kaebuse esitaja sellega seoses lisateavet.

| (38) | Saudi Araabia Kuningriigi esindus oli vastu Ühendkuningriigis imporditud koguste hõlmamisele kaebuse ja uurimisega. |
| --- | --- |

(38)

Saudi Araabia Kuningriigi esindus oli vastu Ühendkuningriigis imporditud koguste hõlmamisele kaebuse ja uurimisega.

| (39) | 31. jaanuaril 2020 astus Ühendkuningriik liidust välja. Liit ja Ühendkuningriik leppisid ühiselt kokku üleminekuperioodis, mille jooksul Ühendkuningriigi suhtes jäi kehtima liidu õigus ja mis lõppes 31. detsembril 2020 (3). Kaebus põhines EL-28 andmetel, sest see esitati enne üleminekuperioodi lõppu. Alates 1. jaanuarist 2021 ei ole Ühendkuningriigi äriühingud ja ühendused enam käsitatavad kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetlustes huvitatud isikutena. Seetõttu viidi uurimine läbi EL-27 riikide põhjal. |
| --- | --- |

(39)

31. jaanuaril 2020 astus Ühendkuningriik liidust välja. Liit ja Ühendkuningriik leppisid ühiselt kokku üleminekuperioodis, mille jooksul Ühendkuningriigi suhtes jäi kehtima liidu õigus ja mis lõppes 31. detsembril 2020 (3). Kaebus põhines EL-28 andmetel, sest see esitati enne üleminekuperioodi lõppu. Alates 1. jaanuarist 2021 ei ole Ühendkuningriigi äriühingud ja ühendused enam käsitatavad kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetlustes huvitatud isikutena. Seetõttu viidi uurimine läbi EL-27 riikide põhjal.

3

| (40) | SABIC leidis, et esitatud arvutuse usaldusväärsus ja kaebuse esitajate üldine representatiivsus on mitmeti kaheldav. Sellega seoses väitis SABIC, et üks kaebuse esitajatest importis Saudi Araabiast pidevalt etüleenglükooli ja seetõttu ei oleks pidanud kaebusega ühinema. Peale selle importis ühe kaebust toetanud liidu tootjaga seotud äriühing Saudi Araabiast etüleenglükooli ning kui need äriühingud kandsid kahju, olid nad selle kahju järelikult endale ise tekitanud. SABIC väitis ka, et üks teine etüleenglükoolitootja pöördus SABICi poole, et turustada Saudi Araabiast pärit etüleenglükooli liidus. Lisaks väitis SABIC, et BASF SE ja Ineos Lavera ei ole kaebuse esitajad ning et kaebuse esitamisel osalenud liidu tootjate vähesus tõstatab küsimusi nende representatiivsuse kohta. SABIC leidis ka, et komisjon peaks uurima põhjust, miks IQOXE jäi kaebusest kõrvale, veendumaks, et IQOXE kõrvalejäämise taga ei ole muud põhjused kui 2020. aasta jaanuaris aset leidnud vahejuhtum. Ka Oxyde tõstatas küsimuse teiste liidu tootjate koostöösoovimatuse kohta. |
| --- | --- |

(40)

SABIC leidis, et esitatud arvutuse usaldusväärsus ja kaebuse esitajate üldine representatiivsus on mitmeti kaheldav. Sellega seoses väitis SABIC, et üks kaebuse esitajatest importis Saudi Araabiast pidevalt etüleenglükooli ja seetõttu ei oleks pidanud kaebusega ühinema. Peale selle importis ühe kaebust toetanud liidu tootjaga seotud äriühing Saudi Araabiast etüleenglükooli ning kui need äriühingud kandsid kahju, olid nad selle kahju järelikult endale ise tekitanud. SABIC väitis ka, et üks teine etüleenglükoolitootja pöördus SABICi poole, et turustada Saudi Araabiast pärit etüleenglükooli liidus. Lisaks väitis SABIC, et BASF SE ja Ineos Lavera ei ole kaebuse esitajad ning et kaebuse esitamisel osalenud liidu tootjate vähesus tõstatab küsimusi nende representatiivsuse kohta. SABIC leidis ka, et komisjon peaks uurima põhjust, miks IQOXE jäi kaebusest kõrvale, veendumaks, et IQOXE kõrvalejäämise taga ei ole muud põhjused kui 2020. aasta jaanuaris aset leidnud vahejuhtum. Ka Oxyde tõstatas küsimuse teiste liidu tootjate koostöösoovimatuse kohta.

| (41) | Komisjon tuletab meelde, et kõigi liidu tootjatega, keda nimetati kaebuses ja kes olid komisjonile enne uurimise algatamist muul viisil teada, on kaebuse toetamise või sellele vastuseisu kindlakstegemiseks ühendust võetud. Kõnealune arvutus põhines toodetud etüleenglükooli kogustel, mis esitati sellistelt tootjatelt ja tootjate ühendustelt saadud individuaalsetes deklaratsioonides, ning kaebuses sisalduval teabel, mis sisaldab ka andmeid liidu kogutoodangu kohta. Seetõttu järeldati algatamisetapis, et alusmääruse artikli 5 lõike 4 tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon tuletab meelde, et kõigi liidu tootjatega, keda nimetati kaebuses ja kes olid komisjonile enne uurimise algatamist muul viisil teada, on kaebuse toetamise või sellele vastuseisu kindlakstegemiseks ühendust võetud. Kõnealune arvutus põhines toodetud etüleenglükooli kogustel, mis esitati sellistelt tootjatelt ja tootjate ühendustelt saadud individuaalsetes deklaratsioonides, ning kaebuses sisalduval teabel, mis sisaldab ka andmeid liidu kogutoodangu kohta. Seetõttu järeldati algatamisetapis, et alusmääruse artikli 5 lõike 4 tingimused on täidetud.

| (42) | Vastavalt alusmääruse artikli 4 lõigetele 1 ja 2 võib tootjad, kes on seotud eksportijate või importijatega ja/või on ise väidetavalt dumpinguhinnaga toote importijad, liidu tootmisharust välja jätta, kui tulenevalt oma seotusest dumpinguhinnaga toote eksportijate või importijatega ja/või tulenevalt oma impordist käituvad nad mitteseotud tootjatest erinevalt. Algatamiseelses analüüsis ei leitud ühtegi põhjust jätta ühtegi kaebuse esitanud tootjat liidu tootmisharu määratlusest välja. Lisaks hindas komisjon seda aspekti uurimise käigus; vt põhjendusi 135–140. Mis puudutab väidet, et BASF SE ja Ineos Lavera ei ühinenud kaebusega, siis see ei vasta tõele. Need kaks tootjat ühinesid kaebusega, nagu on märgitud kaebuse mittekonfidentsiaalse versiooni A-1 lisas. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt alusmääruse artikli 4 lõigetele 1 ja 2 võib tootjad, kes on seotud eksportijate või importijatega ja/või on ise väidetavalt dumpinguhinnaga toote importijad, liidu tootmisharust välja jätta, kui tulenevalt oma seotusest dumpinguhinnaga toote eksportijate või importijatega ja/või tulenevalt oma impordist käituvad nad mitteseotud tootjatest erinevalt. Algatamiseelses analüüsis ei leitud ühtegi põhjust jätta ühtegi kaebuse esitanud tootjat liidu tootmisharu määratlusest välja. Lisaks hindas komisjon seda aspekti uurimise käigus; vt põhjendusi 135–140. Mis puudutab väidet, et BASF SE ja Ineos Lavera ei ühinenud kaebusega, siis see ei vasta tõele. Need kaks tootjat ühinesid kaebusega, nagu on märgitud kaebuse mittekonfidentsiaalse versiooni A-1 lisas.

| (43) | SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et Saudi Araabiast ja USAst pärit impordi kumuleerimiseks pole faktilist ega õiguslikku alust ning et seda importi mõjutas erinev dünaamika ja iseloomustasid erinevad suundumused liidus ning et erinevalt USAst pärit impordist ei löönud Saudi Araabiast pärit import liidu hindu alla. |
| --- | --- |

(43)

SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et Saudi Araabiast ja USAst pärit impordi kumuleerimiseks pole faktilist ega õiguslikku alust ning et seda importi mõjutas erinev dünaamika ja iseloomustasid erinevad suundumused liidus ning et erinevalt USAst pärit impordist ei löönud Saudi Araabiast pärit import liidu hindu alla.

| (44) | Pärast asjakohast analüüsi leidis komisjon kättesaadava teabe ja statistika põhjal, et tingimused asjaomaste riikide kumuleerimiseks kaebuse esitamise etapis olid täidetud. Dumpingumarginaalid leiti olevat miinimumtasemest kõrgemad. Nagu nähtub kättesaadavast ametlikust impordistatistikast, ei olnud dumpinguhinnaga impordi maht kõigi asjaomaste riikide puhul tühine (see oli üle miinimumtaseme). Pealegi on etüleenglükool kaup ning konkurents Saudi Araabiast ja USAst imporditud kauba ning liidu tootmisharu kauba vahel on identne ja põhineb rangelt hinnal, sõltumata müügikanalitest. Kuigi kaebusest ei nähtu, et Saudi Araabiast pärit import lööb hinnad alla, ei tähenda see, et mõju hindadele puudub. Seetõttu järeldati uurimise algatamise etapis, et alusmääruse artikli 3 lõike 4 tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(44)

Pärast asjakohast analüüsi leidis komisjon kättesaadava teabe ja statistika põhjal, et tingimused asjaomaste riikide kumuleerimiseks kaebuse esitamise etapis olid täidetud. Dumpingumarginaalid leiti olevat miinimumtasemest kõrgemad. Nagu nähtub kättesaadavast ametlikust impordistatistikast, ei olnud dumpinguhinnaga impordi maht kõigi asjaomaste riikide puhul tühine (see oli üle miinimumtaseme). Pealegi on etüleenglükool kaup ning konkurents Saudi Araabiast ja USAst imporditud kauba ning liidu tootmisharu kauba vahel on identne ja põhineb rangelt hinnal, sõltumata müügikanalitest. Kuigi kaebusest ei nähtu, et Saudi Araabiast pärit import lööb hinnad alla, ei tähenda see, et mõju hindadele puudub. Seetõttu järeldati uurimise algatamise etapis, et alusmääruse artikli 3 lõike 4 tingimused on täidetud.

| (45) | SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et kaebuse esitaja ei hinnanud kahju alusmääruse artikli 3 lõike 2 alusel objektiivselt ja et faktiline teave ei kinnita olulise kahju olemasolu. Kahju ja põhjusliku seose hindamine, mis põhineb eri perioodide (s.t 2017., 2018. ja 2019. aasta jaanuarist detsembrini ning 2019. aasta aprillist 2020. aasta märtsini) andmete võrdlusel, ei anna olukorrast täpset ja erapooletut pilti, kuna 2019. aasta ja uurimisperiood on suuresti kattuvad; selle asemel oleks kahju ja põhjusliku seose hindamiseks pidanud uurima perioodide aprill – märts 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 ja 2019/2020 andmeid. Lisaks väitsid nad, et etüleenglükooli müügi hooajalisuse ja tsüklilisuse tõttu oli võrdlus moonutatud. Samuti väideti, et kaebuse esitaja esitatud makromajanduslikud andmed omamaise tootmisharu kohta tervikuna näitavad, et omamaise tootmisharu tulemused olid vaatlusalusel perioodil head, samal ajal kui mikronäitajad, mis olid seotud ainult kaebuse esitajaga, olid teiste liidu etüleenglükoolitootjatega võrreldes kehvemad, mis tekitab kahtlusi ka kaebuse esitaja representatiivsuse suhtes. Lisaks väideti, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid selle kohta, et tema kasumlikkus vähenes impordisurve tõttu, mis põhjustas hindade kiirema languse võrreldes toorainekuludega. SABIC väitis ka, et kaebuse esitaja ei esitanud olukorrast täpset pilti, sest ta lähtus kasumlikkuse arvutamisel üksnes sõltumatutele klientidele suunatud müügist ega põhjendanud nõuetekohaselt suletud turu väljajätmist liidu tarbimisest. Lisaks väitis SABIC (tõendeid esitamata), et liidu tootmisharu poolt 2017. ja 2018. aastal sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi puhul registreeritud kõrged kasumimarginaalid võisid tuleneda kuni 2017. aastani kehtinud kartellikokkuleppest ning seetõttu ei ole asjakohane kasutada turuhinnast madalama hinnaga müügi analüüsimisel 18 % kasumimarginaali, kuna selle kasumlikkuse aluseks olevad näitajad pärinevad 2016. aastast, mil kartellikokkulepe täismahus toimis. Ka Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitis, et turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali arvutamine sellise kasumi alusel, mis ei näi põhinevat mõistlikul kasumlikkusel, tekitab küsimusi. |
| --- | --- |

(45)

SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et kaebuse esitaja ei hinnanud kahju alusmääruse artikli 3 lõike 2 alusel objektiivselt ja et faktiline teave ei kinnita olulise kahju olemasolu. Kahju ja põhjusliku seose hindamine, mis põhineb eri perioodide (s.t 2017., 2018. ja 2019. aasta jaanuarist detsembrini ning 2019. aasta aprillist 2020. aasta märtsini) andmete võrdlusel, ei anna olukorrast täpset ja erapooletut pilti, kuna 2019. aasta ja uurimisperiood on suuresti kattuvad; selle asemel oleks kahju ja põhjusliku seose hindamiseks pidanud uurima perioodide aprill – märts 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019 ja 2019/2020 andmeid. Lisaks väitsid nad, et etüleenglükooli müügi hooajalisuse ja tsüklilisuse tõttu oli võrdlus moonutatud. Samuti väideti, et kaebuse esitaja esitatud makromajanduslikud andmed omamaise tootmisharu kohta tervikuna näitavad, et omamaise tootmisharu tulemused olid vaatlusalusel perioodil head, samal ajal kui mikronäitajad, mis olid seotud ainult kaebuse esitajaga, olid teiste liidu etüleenglükoolitootjatega võrreldes kehvemad, mis tekitab kahtlusi ka kaebuse esitaja representatiivsuse suhtes. Lisaks väideti, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid selle kohta, et tema kasumlikkus vähenes impordisurve tõttu, mis põhjustas hindade kiirema languse võrreldes toorainekuludega. SABIC väitis ka, et kaebuse esitaja ei esitanud olukorrast täpset pilti, sest ta lähtus kasumlikkuse arvutamisel üksnes sõltumatutele klientidele suunatud müügist ega põhjendanud nõuetekohaselt suletud turu väljajätmist liidu tarbimisest. Lisaks väitis SABIC (tõendeid esitamata), et liidu tootmisharu poolt 2017. ja 2018. aastal sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi puhul registreeritud kõrged kasumimarginaalid võisid tuleneda kuni 2017. aastani kehtinud kartellikokkuleppest ning seetõttu ei ole asjakohane kasutada turuhinnast madalama hinnaga müügi analüüsimisel 18 % kasumimarginaali, kuna selle kasumlikkuse aluseks olevad näitajad pärinevad 2016. aastast, mil kartellikokkulepe täismahus toimis. Ka Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitis, et turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali arvutamine sellise kasumi alusel, mis ei näi põhinevat mõistlikul kasumlikkusel, tekitab küsimusi.

| (46) | Komisjon tuletab sissejuhatava märkusena meelde, et olulise kahju esmaseks kindlakstegemiseks tuleb muu hulgas uurida asjakohaseid tegureid, millele viidatakse alusmääruse artikli 5 lõike 2 punktis d. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastuse kohaselt peab kaebus sisaldama teavet, mis käsitleb väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mahu muutusi, sellise impordi mõju samasuguse toote hinnale liidu turul ning sellest tulenevat mõju, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad liidu tootmisharu seisundit puudutavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid ja näitajad, näiteks need, mis on loetletud artikli 3 lõigetes 3 ja 5. Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole see loetelu ammendav ning otsustamisel ei saa tingimata määravaks üks või mitu loetletud tegureist. Seega ei pea esmaseks olulise kahju tuvastamiseks kõik tegurid osutama olukorra halvenemisele. Peale selle ei pruugi muude tegurite olemasolu, mis võivad mõjutada liidu tootmisharu olukorda, tingimata tähendada, et dumpinguhinnaga impordi mõju sellele tootmisharule ei ole oluline. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon tuletab sissejuhatava märkusena meelde, et olulise kahju esmaseks kindlakstegemiseks tuleb muu hulgas uurida asjakohaseid tegureid, millele viidatakse alusmääruse artikli 5 lõike 2 punktis d. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastuse kohaselt peab kaebus sisaldama teavet, mis käsitleb väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mahu muutusi, sellise impordi mõju samasuguse toote hinnale liidu turul ning sellest tulenevat mõju, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad liidu tootmisharu seisundit puudutavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid ja näitajad, näiteks need, mis on loetletud artikli 3 lõigetes 3 ja 5. Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole see loetelu ammendav ning otsustamisel ei saa tingimata määravaks üks või mitu loetletud tegureist. Seega ei pea esmaseks olulise kahju tuvastamiseks kõik tegurid osutama olukorra halvenemisele. Peale selle ei pruugi muude tegurite olemasolu, mis võivad mõjutada liidu tootmisharu olukorda, tingimata tähendada, et dumpinguhinnaga impordi mõju sellele tootmisharule ei ole oluline.

| (47) | Komisjoni tehtud kahjuanalüüs osutas piisavatele tõenditele selle kohta, et Saudi Araabiast ja USAst pärit import tungis liidu turule (nii absoluut- kui ka suhtarvudes) kasvaval määral hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad alla (USAst pärit impordi puhul) ja olid turuhindadest oluliselt madalamad. Sellel näib olevat olnud liidu tootmisharule märkimisväärne kahjulik mõju, mis väljendub näiteks toodangu, müügi ja turuosa vähenemises, finantstulemuste halvenemises ning liidu tootmisharu hinnatasemes. Mis puudutab väidet vaatlusaluse perioodi ja uurimisperioodi kohta, siis on komisjonil tavaks valida uurimisperiood, mis hõlmab ühte aastat ja sellele eelnevaid kolme kalendriaastat, seda ka kaebuse esitamise etapis. Mis puudutab SABICi märkust müügi kohta suletud turul, siis kaebuse esitaja esitas tõendid selle müügi kohta. Seega uuriti kogu turgu ja kahjuanalüüsi teatavate aspektide puhul keskenduti vabaturule. Komisjoni käsutuses oleva teabe edasisel analüüsimisel selgus muu hulgas, et vabaturg ja suletud turg on üksteisest eraldatud. Väite kohta, et turuhinnast madalama hinnaga müügi kasumlikkuse arvutus ei olnud õige, sest see põhines ebamõistlikul kasumimarginaalil, märgib komisjon, et ta oli rahul kaebuse esitaja esitatud tõenditega turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta ja pidas neid piisavateks esmapilgul usutavateks tõenditeks. |
| --- | --- |

(47)

Komisjoni tehtud kahjuanalüüs osutas piisavatele tõenditele selle kohta, et Saudi Araabiast ja USAst pärit import tungis liidu turule (nii absoluut- kui ka suhtarvudes) kasvaval määral hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad alla (USAst pärit impordi puhul) ja olid turuhindadest oluliselt madalamad. Sellel näib olevat olnud liidu tootmisharule märkimisväärne kahjulik mõju, mis väljendub näiteks toodangu, müügi ja turuosa vähenemises, finantstulemuste halvenemises ning liidu tootmisharu hinnatasemes. Mis puudutab väidet vaatlusaluse perioodi ja uurimisperioodi kohta, siis on komisjonil tavaks valida uurimisperiood, mis hõlmab ühte aastat ja sellele eelnevaid kolme kalendriaastat, seda ka kaebuse esitamise etapis. Mis puudutab SABICi märkust müügi kohta suletud turul, siis kaebuse esitaja esitas tõendid selle müügi kohta. Seega uuriti kogu turgu ja kahjuanalüüsi teatavate aspektide puhul keskenduti vabaturule. Komisjoni käsutuses oleva teabe edasisel analüüsimisel selgus muu hulgas, et vabaturg ja suletud turg on üksteisest eraldatud. Väite kohta, et turuhinnast madalama hinnaga müügi kasumlikkuse arvutus ei olnud õige, sest see põhines ebamõistlikul kasumimarginaalil, märgib komisjon, et ta oli rahul kaebuse esitaja esitatud tõenditega turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta ja pidas neid piisavateks esmapilgul usutavateks tõenditeks.

| (48) | Mitsubishi väitis, et 2017. aasta võis olla liidu tootmisharu jaoks erandlik, mistõttu 2017. aasta ei saa olla asjakohane võrdlusaasta kahju hindamiseks ja kaebuses käsitletud perioodi oleks tulnud pikendada varasematele aastatele. Lisaks väitis ta, et pikema perioodi hindamise vajadus võib tuleneda ka asjaolust, et tööstusharus kasutatakse ühe- kuni kaheaastase kestusega lepinguid. Mitsubishi väitel nähtub kaebusest, et tervikuna võttes ei löönud USAst ja Saudi Araabiast pärit import uurimisperioodil hindu alla ning et hindade olulise allalöömise kohta tõendite esitamise nõue on antud juhul eriti oluline, kuna suurem osa müügist toimub lepingute alusel, mille kestus on tavaliselt üks või kaks aastat. Komisjon leidis, et Mitsubishi väited ei lükka ümber järeldust, et dumpinguvastase menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid. Pole ühtki erakorralist sündmust, mis põhjendaks vaatlusaluse perioodi pikendamist ajale enne 1. jaanuari 2017. Vaatlusalune periood võimaldab arvesse võtta ühe- või kaheaastaste lepingute eripära. Kaebus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga import avaldas olulist kahjulikku mõju liidu tootmisharu olukorrale, ning komisjon oli rahul taotluse esitaja esitatud tõenditega hindade allalöömise kohta ning tõenditega hinnalanguse ja liidu tootmisharu kuludest madalama hinnaga müügi kohta. |
| --- | --- |

(48)

Mitsubishi väitis, et 2017. aasta võis olla liidu tootmisharu jaoks erandlik, mistõttu 2017. aasta ei saa olla asjakohane võrdlusaasta kahju hindamiseks ja kaebuses käsitletud perioodi oleks tulnud pikendada varasematele aastatele. Lisaks väitis ta, et pikema perioodi hindamise vajadus võib tuleneda ka asjaolust, et tööstusharus kasutatakse ühe- kuni kaheaastase kestusega lepinguid. Mitsubishi väitel nähtub kaebusest, et tervikuna võttes ei löönud USAst ja Saudi Araabiast pärit import uurimisperioodil hindu alla ning et hindade olulise allalöömise kohta tõendite esitamise nõue on antud juhul eriti oluline, kuna suurem osa müügist toimub lepingute alusel, mille kestus on tavaliselt üks või kaks aastat. Komisjon leidis, et Mitsubishi väited ei lükka ümber järeldust, et dumpinguvastase menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid. Pole ühtki erakorralist sündmust, mis põhjendaks vaatlusaluse perioodi pikendamist ajale enne 1. jaanuari 2017. Vaatlusalune periood võimaldab arvesse võtta ühe- või kaheaastaste lepingute eripära. Kaebus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga import avaldas olulist kahjulikku mõju liidu tootmisharu olukorrale, ning komisjon oli rahul taotluse esitaja esitatud tõenditega hindade allalöömise kohta ning tõenditega hinnalanguse ja liidu tootmisharu kuludest madalama hinnaga müügi kohta.

| (49) | SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et kaebuse esitaja ei tõendanud alusmääruse artikli 3 lõike 6 kohaselt põhjusliku seose olemasolu, kuna ta uuris üksnes hinnamõju, mitte korrelatsiooni Saudi Araabiast ja USAst pärit impordi mahuga. Lisaks väitsid nad, et Saudi Araabiast pärit etüleenglükooli impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil ning Saudi Araabiast pärit impordi hinnad ei saanud kaebuse esitajat negatiivselt mõjutada, sest hindade allalöömist ei esinenud. |
| --- | --- |

(49)

SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et kaebuse esitaja ei tõendanud alusmääruse artikli 3 lõike 6 kohaselt põhjusliku seose olemasolu, kuna ta uuris üksnes hinnamõju, mitte korrelatsiooni Saudi Araabiast ja USAst pärit impordi mahuga. Lisaks väitsid nad, et Saudi Araabiast pärit etüleenglükooli impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil ning Saudi Araabiast pärit impordi hinnad ei saanud kaebuse esitajat negatiivselt mõjutada, sest hindade allalöömist ei esinenud.

| (50) | Kaebuse esitaja analüüsis mahtude mõju kumulatiivselt, sest alusmääruse artikli 3 lõike 4 tingimused olid selles etapis täidetud. Liidu tootmisharu olukorra halvenemise ja turul dumpinguhinnaga impordi suurenenud mahu samaaegsus viitab selgelt põhjusliku seose olemasolule. Hindade allalöömise puudumine ei tähenda, et ekspordihinnad ei oleks võinud põhjustada kahju, kui liidu tootmisharu hinnad tulenesid tugevast hinnasurvest, mida avaldas madala dumpinguhinnaga import. Kahju ja põhjusliku seose kindlaksmääramisel on otsustava tähtsusega see, et liidu tootjatel ei olnud muud võimalust kui alandada oma müügihindu, et kaitsta oma turuosa ja säilitada mõistlikud tootmismahud. Lisaks halvendas liidu tootmisharu olukorda asjaolu, et dumpinguhinnaga importi müüdi avatud ja läbipaistval turul, kus hinnad olid hästi teada, mis sundis liidu tootmisharu oma müügihindu langetama, et piirata oma turuosa vähenemist. |
| --- | --- |

(50)

Kaebuse esitaja analüüsis mahtude mõju kumulatiivselt, sest alusmääruse artikli 3 lõike 4 tingimused olid selles etapis täidetud. Liidu tootmisharu olukorra halvenemise ja turul dumpinguhinnaga impordi suurenenud mahu samaaegsus viitab selgelt põhjusliku seose olemasolule. Hindade allalöömise puudumine ei tähenda, et ekspordihinnad ei oleks võinud põhjustada kahju, kui liidu tootmisharu hinnad tulenesid tugevast hinnasurvest, mida avaldas madala dumpinguhinnaga import. Kahju ja põhjusliku seose kindlaksmääramisel on otsustava tähtsusega see, et liidu tootjatel ei olnud muud võimalust kui alandada oma müügihindu, et kaitsta oma turuosa ja säilitada mõistlikud tootmismahud. Lisaks halvendas liidu tootmisharu olukorda asjaolu, et dumpinguhinnaga importi müüdi avatud ja läbipaistval turul, kus hinnad olid hästi teada, mis sundis liidu tootmisharu oma müügihindu langetama, et piirata oma turuosa vähenemist.

| (51) | SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et kaebuse esitaja ei uurinud muid kahju põhjuseid, nagu etüleeni ostjate kartellikokkulepe, mis kestis vähemalt 2017. aasta märtsini ja millel oli tõenäoliselt mõju ka edaspidi. SABIC tõi esile muud tegurid, nagu i) liidu tootmisharu konkurentsivõime puudumine, mille põhjuseks oli asjaolu, et liidu keskmised tootmiskulud olid suuremad kui Lähis-Idas ja Põhja-Ameerikas; ii) etüleenglükooli tootmiseks kasutatava etüleenoksiidi vähenev osakaal ja muude etüleenoksiidi derivaatide eelistamine; iii) polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suurenemine, millel oli otsene mõju etüleenglükooli tarbimisele; iv) ise tekitatud kahju, mille põhjustas etüleenglükooli import Saudi Araabiast. Seetõttu väitis SABIC, et kuna kaebuse esitaja isegi ei maininud eespool loetletud muid teadaolevaid kahju tekkimise põhjuseid ega teinud mitteomistamise analüüsi, ei järginud ta alusmääruse artikli 3 lõikes 7 sätestatud nõudeid. Mitsubishi väitis lisaks, et väidetav kahju oli tingitud i) etüleenglükooli hindade ülemaailmsest langusest ja ii) liidu tootmisharu konkurentsivõime puudumisest, mitte väidetavast dumpingust. Samuti väitis ta, et neil liidu tootjatel, kes kaebust ei esitanud, olid paremad tulemused kui kaebuse esitanud liidu tootjatel ja nad on taastumas. |
| --- | --- |

(51)

SABIC ja Saudi Araabia Kuningriigi esindus väitsid, et kaebuse esitaja ei uurinud muid kahju põhjuseid, nagu etüleeni ostjate kartellikokkulepe, mis kestis vähemalt 2017. aasta märtsini ja millel oli tõenäoliselt mõju ka edaspidi. SABIC tõi esile muud tegurid, nagu i) liidu tootmisharu konkurentsivõime puudumine, mille põhjuseks oli asjaolu, et liidu keskmised tootmiskulud olid suuremad kui Lähis-Idas ja Põhja-Ameerikas; ii) etüleenglükooli tootmiseks kasutatava etüleenoksiidi vähenev osakaal ja muude etüleenoksiidi derivaatide eelistamine; iii) polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suurenemine, millel oli otsene mõju etüleenglükooli tarbimisele; iv) ise tekitatud kahju, mille põhjustas etüleenglükooli import Saudi Araabiast. Seetõttu väitis SABIC, et kuna kaebuse esitaja isegi ei maininud eespool loetletud muid teadaolevaid kahju tekkimise põhjuseid ega teinud mitteomistamise analüüsi, ei järginud ta alusmääruse artikli 3 lõikes 7 sätestatud nõudeid. Mitsubishi väitis lisaks, et väidetav kahju oli tingitud i) etüleenglükooli hindade ülemaailmsest langusest ja ii) liidu tootmisharu konkurentsivõime puudumisest, mitte väidetavast dumpingust. Samuti väitis ta, et neil liidu tootjatel, kes kaebust ei esitanud, olid paremad tulemused kui kaebuse esitanud liidu tootjatel ja nad on taastumas.

| (52) | Komisjoni analüüs kinnitas, et ükski nimetatud asjaoludest, olenemata sellest, kas need on faktiliselt õiged või mitte, ei lükka ümber järeldust, et dumpinguvastase menetluse algatamiseks oli piisavalt tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga impordil oli liidu tootmisharu olukorrale oluline kahjulik mõju. |
| --- | --- |

(52)

Komisjoni analüüs kinnitas, et ükski nimetatud asjaoludest, olenemata sellest, kas need on faktiliselt õiged või mitte, ei lükka ümber järeldust, et dumpinguvastase menetluse algatamiseks oli piisavalt tõendeid selle kohta, et dumpinguhinnaga impordil oli liidu tootmisharu olukorrale oluline kahjulik mõju.

| (53) | CIRFS väitis, et kaebus oleks ühe 2020. aastal kahju põhjustanud tegurina pidanud hõlmama COVID-19 pandeemia negatiivseid tagajärgi, väites ekslikult, et kaebuses käsitletud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020. |
| --- | --- |

(53)

CIRFS väitis, et kaebus oleks ühe 2020. aastal kahju põhjustanud tegurina pidanud hõlmama COVID-19 pandeemia negatiivseid tagajärgi, väites ekslikult, et kaebuses käsitletud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020.

| (54) | Tegelikult algas kaebusega seotud uurimisperiood 1. aprillil 2019 ja lõppes 31. märtsil 2020; seega võis COVID-19 pandeemia võimalik mõju liidu tootmisharule avalduda alles pärast uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(54)

Tegelikult algas kaebusega seotud uurimisperiood 1. aprillil 2019 ja lõppes 31. märtsil 2020; seega võis COVID-19 pandeemia võimalik mõju liidu tootmisharule avalduda alles pärast uurimisperioodi.

| (55) | Eeltoodu põhjal sedastas komisjon, et kaebus sisaldas piisavaid tõendeid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose olemasolu kohta ning seega olid WHO dumpinguvastase lepingu artiklis 5.2 ja alusmääruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud nõuded täidetud. Seega vastas kaebus menetluse algatamise nõuetele. |
| --- | --- |

(55)

Eeltoodu põhjal sedastas komisjon, et kaebus sisaldas piisavaid tõendeid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose olemasolu kohta ning seega olid WHO dumpinguvastase lepingu artiklis 5.2 ja alusmääruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud nõuded täidetud. Seega vastas kaebus menetluse algatamise nõuetele.

| (56) | Kõiki muid asjakohaseid märkusi käsitleb komisjon allpool esitatud punktides. |
| --- | --- |

(56)

Kõiki muid asjakohaseid märkusi käsitleb komisjon allpool esitatud punktides.

1.4.   Valimite moodustamine

Valimite moodustamine

| (57) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikute valimi. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikute valimi.

1.4.1.   Liidu tootjatest valimi moodustamine

Liidu tootjatest valimi moodustamine

| (58) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust, millest liidu tootjad teatasid menetluse algatamisele eelnenud analüüsi raames. Valim koosnes kolmest liidu tootjast, kellest kaks on omavahel seotud. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 64,1 % liidu kogutoodangust ja 65 % liidu kogumüügist. Valimit peeti liidu tootmisharule tüüpiliseks. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust, millest liidu tootjad teatasid menetluse algatamisele eelnenud analüüsi raames. Valim koosnes kolmest liidu tootjast, kellest kaks on omavahel seotud. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 64,1 % liidu kogutoodangust ja 65 % liidu kogumüügist. Valimit peeti liidu tootmisharule tüüpiliseks. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati.

1.4.2.   Importijatest valimi moodustamine

Importijatest valimi moodustamine

| (59) | Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(59)

Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teabe.

| (60) | Nõutud teabe esitasid kaks sõltumatut importijat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kuna vastuseid oli nii vähe, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(60)

Nõutud teabe esitasid kaks sõltumatut importijat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kuna vastuseid oli nii vähe, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei ole vajalik.

1.4.3.   Ameerika Ühendriikide eksportivatest tootjatest valimi moodustamine

Ameerika Ühendriikide eksportivatest tootjatest valimi moodustamine

| (61) | Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Ameerika Ühendriikide eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Ameerika Ühendriikide esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(61)

Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Ameerika Ühendriikide eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Ameerika Ühendriikide esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (62) | Viis Ameerika Ühendriikide eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja nõustusid valimisse kaasamisega. Komisjon moodustas alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valimi kahest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima representatiivse liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide arvele langes uurimisperioodil ligikaudu 55 % liidu (EL-27) impordist, mis oli pärit Ameerika Ühendriikidest. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja Ameerika Ühendriikide ametiasutustega. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati. |
| --- | --- |

(62)

Viis Ameerika Ühendriikide eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja nõustusid valimisse kaasamisega. Komisjon moodustas alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valimi kahest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima representatiivse liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide arvele langes uurimisperioodil ligikaudu 55 % liidu (EL-27) impordist, mis oli pärit Ameerika Ühendriikidest. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja Ameerika Ühendriikide ametiasutustega. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati.

1.4.4.   Saudi Araabia eksportivatest tootjatest valimi moodustamine

Saudi Araabia eksportivatest tootjatest valimi moodustamine

| (63) | Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Saudi Araabia tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Saudi Araabia esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(63)

Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Saudi Araabia tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Saudi Araabia esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (64) | Neli Saudi Araabia tootjat esitasid nõutud teabe ja nõustusid valimisse kaasamisega. Üks neist tootjatest aga ei deklareerinud uurimisperioodil eksporti ning ülejäänud kolm on omavahel seotud, sest kaks neist toodavad Saudi Araabias kolmanda tootjaga sõlmitud ühisettevõttelepingu alusel. Eeltoodut arvesse võttes otsustas komisjon Saudi Araabia eksportivatest tootjatest valimit mitte moodustada. |
| --- | --- |

(64)

Neli Saudi Araabia tootjat esitasid nõutud teabe ja nõustusid valimisse kaasamisega. Üks neist tootjatest aga ei deklareerinud uurimisperioodil eksporti ning ülejäänud kolm on omavahel seotud, sest kaks neist toodavad Saudi Araabias kolmanda tootjaga sõlmitud ühisettevõttelepingu alusel. Eeltoodut arvesse võttes otsustas komisjon Saudi Araabia eksportivatest tootjatest valimit mitte moodustada.

1.5.   Küsimustikule antud vastused ja kaugristkontrollid

Küsimustikule antud vastused ja kaugristkontrollid

| (65) | Liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele ja eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval internetis (4) kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(65)

Liidu tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele ja eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval internetis (4) kättesaadavaks.

4

| (66) | Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt (Helm ja Oxyde), seitsmelt kasutajalt (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale) ja kaheksalt eksportivalt tootjalt (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc., Saudi Kayan Petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company, Jubail United Petrochemical Company). |
| --- | --- |

(66)

Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt (Helm ja Oxyde), seitsmelt kasutajalt (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale) ja kaheksalt eksportivalt tootjalt (Lotte Chemical Louisiana LLC, MEGlobal Americas Inc., Saudi Kayan Petrochemical Company, Yanbu National Petrochemical Company, Eastern Petrochemical Company, Saudi Yanbu Petrochemical Company, Arabian Petrochemical Company, Jubail United Petrochemical Company).

| (67) | Komisjon kogus ja võrdles kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulekuks võetud meetmete tõttu („COVID-19 teade“ (5)) ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike valimisse kaasatud äriühingute ja koostööd tegevate kasutajate valdustesse. Selle asemel tegi komisjon videokonverentsi teel alljärgnevalt loetletud äriühingute esitatud teabe kaugristkontrollid.
  Liidu tootjad:






  — | BASF Antwerpen N.V., Belgia (ja temaga seotud müügiettevõtja BASF SE) |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisjon kogus ja võrdles kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulekuks võetud meetmete tõttu („COVID-19 teade“ (5)) ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike valimisse kaasatud äriühingute ja koostööd tegevate kasutajate valdustesse. Selle asemel tegi komisjon videokonverentsi teel alljärgnevalt loetletud äriühingute esitatud teabe kaugristkontrollid.

5

Liidu tootjad:

—

BASF Antwerpen N.V., Belgia (ja temaga seotud müügiettevõtja BASF SE)

| — | INEOS NV, Belgia (ja temaga seotud müügiettevõtja INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS NV, Belgia (ja temaga seotud müügiettevõtja INEOS Europe AG)

| — | INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Saksamaa (ja temaga seotud müügiettevõtja INEOS Europe AG) |
| --- | --- |

—

INEOS Manufacturing Deutschland GmbH, Saksamaa (ja temaga seotud müügiettevõtja INEOS Europe AG)

Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad:

| — | Lotte Chemical Louisiana LLC |
| --- | --- |

—

Lotte Chemical Louisiana LLC

| — | MEGlobal Americas Inc. |
| --- | --- |

—

MEGlobal Americas Inc.

Seotud kauplejad, importijad ja töötlejad:

| — | ME Global International FZE, Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

—

ME Global International FZE, Araabia Ühendemiraadid

| — | MEGlobal Europe GmbH, Šveits |
| --- | --- |

—

MEGlobal Europe GmbH, Šveits

| — | Equipolymers GmbH, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Equipolymers GmbH, Saksamaa

Saudi Araabia eksportivad tootjad:

| — | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) |
| --- | --- |

—

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

| — | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) |
| --- | --- |

—

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

| — | Eastern Petrochemical Company (Sharq) |
| --- | --- |

—

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

| — | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) |
| --- | --- |

—

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

| — | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) |
| --- | --- |

—

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

| — | Jubail United Petrochemical Company (United) |
| --- | --- |

—

Jubail United Petrochemical Company (United)

Saudi Araabia eksportivate tootjatega seotud kauplejad

| — | Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saudi Araabia |
| --- | --- |

—

Saudi Basic Industries Corporation (SABIC), Saudi Araabia

Seotud kauplejad, importijad ja töötlejad:

| — | SABIC Petrochemicals B.V., Madalmaad |
| --- | --- |

—

SABIC Petrochemicals B.V., Madalmaad

| — | SABIC Italia Srl, Itaalia |
| --- | --- |

—

SABIC Italia Srl, Itaalia

| — | Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Madalmaad |
| --- | --- |

—

Exxon Mobil Petroleum & Chemical BV, Madalmaad

1.6.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (68) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(68)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

| (69) | CPME väitis, et komisjoni valitud uurimisperiood ei hõlmanud uurimise algatamisele vahetult eelnevat ajavahemikku, nagu on nõutud alusmääruse artikli 6 lõikes 1. CPME väitel oleks uurimisperiood pidanud hõlmama ajavahemikku juulist septembrini 2020, kuna uurimine algatati 14. oktoobril 2020. CPME väitis, et COVID-19 pandeemia mõju moonutas uurimisperioodis sisaldunud ajavahemikku 2020. aasta jaanuarist 2020. aasta juunini. Seepärast leidis CPME, et komisjon peaks kahju ja liidu huvide hindamiseks koguma uurimisperioodijärgseid andmeid. |
| --- | --- |

(69)

CPME väitis, et komisjoni valitud uurimisperiood ei hõlmanud uurimise algatamisele vahetult eelnevat ajavahemikku, nagu on nõutud alusmääruse artikli 6 lõikes 1. CPME väitel oleks uurimisperiood pidanud hõlmama ajavahemikku juulist septembrini 2020, kuna uurimine algatati 14. oktoobril 2020. CPME väitis, et COVID-19 pandeemia mõju moonutas uurimisperioodis sisaldunud ajavahemikku 2020. aasta jaanuarist 2020. aasta juunini. Seepärast leidis CPME, et komisjon peaks kahju ja liidu huvide hindamiseks koguma uurimisperioodijärgseid andmeid.

| (70) | Komisjonil on uurimisperioodi valimisel kaalutlusõigus. Antud juhul on valitud perioodi eelisteks algatamiskuupäevale eelnemine ja asjaolu, et see põhineb poolaastal, mis hõlbustab äriühingute koostööd ning seega aitab kaasa järelduste täpsusele ja asjakohasusele. COVID-19 pandeemia mõju analüüsitakse põhjusliku seose käsitlemisel, pidades silmas tegureid, mis võivad põhjuslikku seost nõrgendada. See väide lükati niisiis tagasi. |
| --- | --- |

(70)

Komisjonil on uurimisperioodi valimisel kaalutlusõigus. Antud juhul on valitud perioodi eelisteks algatamiskuupäevale eelnemine ja asjaolu, et see põhineb poolaastal, mis hõlbustab äriühingute koostööd ning seega aitab kaasa järelduste täpsusele ja asjakohasusele. COVID-19 pandeemia mõju analüüsitakse põhjusliku seose käsitlemisel, pidades silmas tegureid, mis võivad põhjuslikku seost nõrgendada. See väide lükati niisiis tagasi.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (71) | Vaatlusalune toode on Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükool (praegune EÜ number 203-473-3), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2905 31 00 (TARICi kood 2905310010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(71)

Vaatlusalune toode on Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükool (praegune EÜ number 203-473-3), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2905 31 00 (TARICi kood 2905310010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (72) | Etüleenglükooli nimetatakse ka etaandiooliks ja 1,2-etaandiooliks. |
| --- | --- |

(72)

Etüleenglükooli nimetatakse ka etaandiooliks ja 1,2-etaandiooliks.

| (73) | Etüleenglükooli tootmisel kasutatakse mitmesuguseid lähteaineid (etaan, propaan, maagaasi kondensaat, butaan), millest valmistatakse etüleeni. Seejärel segatakse etüleen hapnikuga, et saada etüleenoksiid, mis omakorda segatakse veega, et saada etüleenglükool. |
| --- | --- |

(73)

Etüleenglükooli tootmisel kasutatakse mitmesuguseid lähteaineid (etaan, propaan, maagaasi kondensaat, butaan), millest valmistatakse etüleeni. Seejärel segatakse etüleen hapnikuga, et saada etüleenoksiid, mis omakorda segatakse veega, et saada etüleenglükool.

| (74) | Etüleenglükooli müüakse kahe erineva puhtusastmega kaubana: kõrge puhtusastmega ja tehniliselt puhta etüleenglükoolina. Kõrge puhtusastmega etüleenglükooli puhtusaste on 99,9 %, kuid tehniliselt puhtale etüleenglükoolile on iseloomulik madalam puhtusaste. |
| --- | --- |

(74)

Etüleenglükooli müüakse kahe erineva puhtusastmega kaubana: kõrge puhtusastmega ja tehniliselt puhta etüleenglükoolina. Kõrge puhtusastmega etüleenglükooli puhtusaste on 99,9 %, kuid tehniliselt puhtale etüleenglükoolile on iseloomulik madalam puhtusaste.

| (75) | Kõrge puhtusastmega etüleenglükooli kasutatakse peamiselt polüetüleentereftalaadi ning polüesterkiudude, -vaikude ja -kilede tootmiseks. Tehniliselt puhast etüleenglükooli kasutatakse peamiselt autotööstuses antifriisina. Etüleenglükooli kasutusalad hõlmavad veel soojuskandjaid, jäätõrjevedelikke, pinnakatteid, küllastumata polüestervaike, polüesterpolüoole ja maagaasi dehüdrogeenimist. |
| --- | --- |

(75)

Kõrge puhtusastmega etüleenglükooli kasutatakse peamiselt polüetüleentereftalaadi ning polüesterkiudude, -vaikude ja -kilede tootmiseks. Tehniliselt puhast etüleenglükooli kasutatakse peamiselt autotööstuses antifriisina. Etüleenglükooli kasutusalad hõlmavad veel soojuskandjaid, jäätõrjevedelikke, pinnakatteid, küllastumata polüestervaike, polüesterpolüoole ja maagaasi dehüdrogeenimist.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (76) | Uurimine näitas, et samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed on järgmistel toodetel:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(76)

Uurimine näitas, et samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed on järgmistel toodetel:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide siseturul; ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide siseturul; ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (77) | Seetõttu otsustas komisjon selles etapis, et nende toodete puhul on tegemist samasuguste toodetega alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(77)

Seetõttu otsustas komisjon selles etapis, et nende toodete puhul on tegemist samasuguste toodetega alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (78) | SABIC väitis, et toote määratlus oli liiga lai, ja taotles, et nn spetsifikatsioonile mittevastav etüleenglükool jäetaks uurimisest välja, väites, et see toode ei ole võrreldav ega konkureeri esmaklassilise etüleenglükooliga (nn spetsifikatsioonile vastav etüleenglükool). Lisaks väitis SABIC, et kui komisjon otsustab mitte jätta spetsifikatsioonile mittevastavat etüleenglükooli uurimisest välja, peaks ta muutma toote kontrollnumbrit, et see hõlmaks ka spetsifikatsioonile mittevastavat etüleenglükooli. |
| --- | --- |

(78)

SABIC väitis, et toote määratlus oli liiga lai, ja taotles, et nn spetsifikatsioonile mittevastav etüleenglükool jäetaks uurimisest välja, väites, et see toode ei ole võrreldav ega konkureeri esmaklassilise etüleenglükooliga (nn spetsifikatsioonile vastav etüleenglükool). Lisaks väitis SABIC, et kui komisjon otsustab mitte jätta spetsifikatsioonile mittevastavat etüleenglükooli uurimisest välja, peaks ta muutma toote kontrollnumbrit, et see hõlmaks ka spetsifikatsioonile mittevastavat etüleenglükooli.

| (79) | Spetsifikatsioonile mittevastav etüleenglükool ei ole omaette tooteliik, vaid hapnikuga küllastumise tagajärjel halvenenud etüleenglükool, mis tekib veo ajal eksikombel. Etüleenglükooli tootjad ei tooda sellist toodet sihipäraselt. Olenevalt halvenemise astmest võib spetsifikatsioonile mittevastava etüleenglükooli kas kõrvaldada või segada esmaklassilise etüleenglükooliga ning võtta kasutusele teatavatel kasutusaladel, näiteks autotööstuses mootori jahutusvedelikuna. Seetõttu lükati see väide tagasi ja toote kontrollnumbrit ei olnud vaja muuta. |
| --- | --- |

(79)

Spetsifikatsioonile mittevastav etüleenglükool ei ole omaette tooteliik, vaid hapnikuga küllastumise tagajärjel halvenenud etüleenglükool, mis tekib veo ajal eksikombel. Etüleenglükooli tootjad ei tooda sellist toodet sihipäraselt. Olenevalt halvenemise astmest võib spetsifikatsioonile mittevastava etüleenglükooli kas kõrvaldada või segada esmaklassilise etüleenglükooliga ning võtta kasutusele teatavatel kasutusaladel, näiteks autotööstuses mootori jahutusvedelikuna. Seetõttu lükati see väide tagasi ja toote kontrollnumbrit ei olnud vaja muuta.

3.   DUMPING

3.1.   Saudi Araabia

Saudi Araabia

| (80) | Saudi Araabia eksportivatest tootjatest valimit ei moodustatud. Ainsal kontsernil SABICil on kuus tootmisüksust, mille tootmiskulusid kontrolliti eraldi. Ainult üks kuuest tootmisüksusest tootis siseturule ja seega kasutati normaalväärtuse arvutamiseks selle tootmisüksuse tootmiskulusid. Siiski uuriti nii omamaist müüki kui ka liitu suunatud eksporti kontserni tasandil. |
| --- | --- |

(80)

Saudi Araabia eksportivatest tootjatest valimit ei moodustatud. Ainsal kontsernil SABICil on kuus tootmisüksust, mille tootmiskulusid kontrolliti eraldi. Ainult üks kuuest tootmisüksusest tootis siseturule ja seega kasutati normaalväärtuse arvutamiseks selle tootmisüksuse tootmiskulusid. Siiski uuriti nii omamaist müüki kui ka liitu suunatud eksporti kontserni tasandil.

3.1.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (81) | Kõigepealt uuris komisjon, kas eksportivate tootjate kontserni omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal otsustati, et samasuguse toote kogumüük omamaisel turul oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(81)

Kõigepealt uuris komisjon, kas eksportivate tootjate kontserni omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal otsustati, et samasuguse toote kogumüük omamaisel turul oli tüüpiline.

| (82) | Arvestades, et siseturul müüdi ja liitu eksporditi ainult ühte tooteliiki, ei olnud komisjonil vaja kontrollida tüüpilisust tooteliigi tasandil. |
| --- | --- |

(82)

Arvestades, et siseturul müüdi ja liitu eksporditi ainult ühte tooteliiki, ei olnud komisjonil vaja kontrollida tüüpilisust tooteliigi tasandil.

| (83) | Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suur osa toodangust müüdi uurimisperioodil siseturul sõltumatutele klientidele kasumlikult, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4 otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki. |
| --- | --- |

(83)

Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suur osa toodangust müüdi uurimisperioodil siseturul sõltumatutele klientidele kasumlikult, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4 otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki.

| (84) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:






  (a) | müügimaht, mille puhul netomüügihind on arvestuslike tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem, moodustab üle 80 % müügi kogumahust ning |
| --- | --- | --- |

(84)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:

(a)

müügimaht, mille puhul netomüügihind on arvestuslike tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem, moodustab üle 80 % müügi kogumahust ning

| (b) | kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem. |
| --- | --- |

(b)

kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem.

| (85) | Sel juhul on normaalväärtus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise müügi hindade kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(85)

Sel juhul on normaalväärtus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise müügi hindade kaalutud keskmine.

| (86) | Normaalväärtus on üksnes kasumlikul omamaisel müügil põhinev tegelik omamaine hind uurimisperioodil, kui:






  (a) | kasumliku müügi maht moodustab kuni 80 % müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(86)

Normaalväärtus on üksnes kasumlikul omamaisel müügil põhinev tegelik omamaine hind uurimisperioodil, kui:

(a)

kasumliku müügi maht moodustab kuni 80 % müügi kogumahust või

| (b) | kaalutud keskmine hind on ühiku tootmiskuludest madalam. |
| --- | --- |

(b)

kaalutud keskmine hind on ühiku tootmiskuludest madalam.

3.1.2.   Tootmiskulude korrigeerimine

Tootmiskulude korrigeerimine

| (87) | Koostööd tegevad eksportivad tootjad ostavad lähteainet, täpsemalt propaani, seotud äriühingult Saudi Aramcolt, mis on riigi omandis ja Saudi Araabias monopoolne tarnija. |
| --- | --- |

(87)

Koostööd tegevad eksportivad tootjad ostavad lähteainet, täpsemalt propaani, seotud äriühingult Saudi Aramcolt, mis on riigi omandis ja Saudi Araabias monopoolne tarnija.

| (88) | SABIC kuulus Saudi Araabia riiklikule investeerimisfondile kuni 2020. aasta juuni lõpuni, mil Saudi Aramco omandas 70 % suuruse osaluse SABICis. Saudi Araabia valitsusele kuulub Saudi Aramcos 95,8 % suurune osalus ja Tema Ekstsellents Jasir O. Al-Rumayyan, kes on alates 2016. aastast Saudi Aramco juhatuse esimees, on alates 2015. aastast ka nimetatud riikliku investeerimisfondi juhatuse esimees ja direktor. Seepärast käsitatakse neid kahte äriühingut omavahel seotuna, sest valitsus on mõlema äriühingu aktsionär ja Tema Ekstsellents Yasir O. Al-Rumayyan on mõlema äriühingu tippjuht/direktor. |
| --- | --- |

(88)

SABIC kuulus Saudi Araabia riiklikule investeerimisfondile kuni 2020. aasta juuni lõpuni, mil Saudi Aramco omandas 70 % suuruse osaluse SABICis. Saudi Araabia valitsusele kuulub Saudi Aramcos 95,8 % suurune osalus ja Tema Ekstsellents Jasir O. Al-Rumayyan, kes on alates 2016. aastast Saudi Aramco juhatuse esimees, on alates 2015. aastast ka nimetatud riikliku investeerimisfondi juhatuse esimees ja direktor. Seepärast käsitatakse neid kahte äriühingut omavahel seotuna, sest valitsus on mõlema äriühingu aktsionär ja Tema Ekstsellents Yasir O. Al-Rumayyan on mõlema äriühingu tippjuht/direktor.

| (89) | Selle seotuse tõttu ei saa lähteaine ostmist käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ning seega ei saa seda kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Propaani (etüleeni ja seejärel etüleenglükooli tootmiseks kasutatava lähteaine) hinnad kehtestab valitsus, pidades silmas valitsusega seotud äriühingute tegevust. Seega mõjutab kõnealune seotus otseselt hindu, nagu on osutatud alusmääruse artikli 2 lõikes 1. |
| --- | --- |

(89)

Selle seotuse tõttu ei saa lähteaine ostmist käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana ning seega ei saa seda kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Propaani (etüleeni ja seejärel etüleenglükooli tootmiseks kasutatava lähteaine) hinnad kehtestab valitsus, pidades silmas valitsusega seotud äriühingute tegevust. Seega mõjutab kõnealune seotus otseselt hindu, nagu on osutatud alusmääruse artikli 2 lõikes 1.

| (90) | Seetõttu uuris komisjon üksikasjalikult lähteainete ostmist ja kasutas normaalväärtuse arvutamiseks allpool kirjeldatud meetodit. SABIC ostab Saudi Aramcolt propaani valitsuse kehtestatud hinnaga, mis on 20 % madalam propaani hinnast Jaapanis (6). |
| --- | --- |

(90)

Seetõttu uuris komisjon üksikasjalikult lähteainete ostmist ja kasutas normaalväärtuse arvutamiseks allpool kirjeldatud meetodit. SABIC ostab Saudi Aramcolt propaani valitsuse kehtestatud hinnaga, mis on 20 % madalam propaani hinnast Jaapanis (6).

6

| (91) | Alusmääruse artikli 2 lõike 5 teises lõigus on sätestatud, et kui vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomase osapoole andmetes, tuleb nende korrigeerimiseks või kindlaksmääramiseks võtta aluseks teiste sama riigi tootjate või eksportijate kulud või, kui selline teave ei ole kättesaadav või seda ei ole võimalik kasutada, mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave teiste tüüpiliste turgude kohta. |
| --- | --- |

(91)

Alusmääruse artikli 2 lõike 5 teises lõigus on sätestatud, et kui vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomase osapoole andmetes, tuleb nende korrigeerimiseks või kindlaksmääramiseks võtta aluseks teiste sama riigi tootjate või eksportijate kulud või, kui selline teave ei ole kättesaadav või seda ei ole võimalik kasutada, mõni muu mõistlik alus, sealhulgas teave teiste tüüpiliste turgude kohta.

| (92) | Komisjon tegi kindlaks, et lähteaine propaaniga seotud kulud ei olnud SABICi andmetes mõistlikult kajastatud tema seotuse tõttu tarnijaga. Seetõttu korrigeeris komisjon propaani maksumust, suurendades SABICi poolt Saudi Aramcole makstavat hinda, et kõrvaldada 20 % allahindlus ja viia hind Saudi Araabia valitsuse kasutatava võrdlusaluse tasemele. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon tegi kindlaks, et lähteaine propaaniga seotud kulud ei olnud SABICi andmetes mõistlikult kajastatud tema seotuse tõttu tarnijaga. Seetõttu korrigeeris komisjon propaani maksumust, suurendades SABICi poolt Saudi Aramcole makstavat hinda, et kõrvaldada 20 % allahindlus ja viia hind Saudi Araabia valitsuse kasutatava võrdlusaluse tasemele.

| (93) | Propaani maksumuse korrigeerimise põhjal korrigeeris komisjon SABICi poolt kasutatava etüleeni maksumust etüleenglükooli tootmiskuludes. |
| --- | --- |

(93)

Propaani maksumuse korrigeerimise põhjal korrigeeris komisjon SABICi poolt kasutatava etüleeni maksumust etüleenglükooli tootmiskuludes.

| (94) | Korrigeeritud tootmiskulude põhjal näitas omamaise müügi analüüs, et alla 80 % omamaisest kogumüügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest madalam. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(94)

Korrigeeritud tootmiskulude põhjal näitas omamaise müügi analüüs, et alla 80 % omamaisest kogumüügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest madalam. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

3.1.3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (95) | Saudi Araabiast liitu eksporditud etüleenglükooli tootsid kuus eksportivat tootjat, kellest kaks on ühisettevõtted äriühingutega ExxonMobil ja SPDC (Mitsubishi Corporationiga seotud äriühing). Etüleenglükooli eksporditakse liidus asuvate seotud kauplejate ja importijate kolme eri võrgustiku kaudu, mida kasutatakse vastavalt SABICi, ExxonMobili ja SPDC toodangu müügiks. |
| --- | --- |

(95)

Saudi Araabiast liitu eksporditud etüleenglükooli tootsid kuus eksportivat tootjat, kellest kaks on ühisettevõtted äriühingutega ExxonMobil ja SPDC (Mitsubishi Corporationiga seotud äriühing). Etüleenglükooli eksporditakse liidus asuvate seotud kauplejate ja importijate kolme eri võrgustiku kaudu, mida kasutatakse vastavalt SABICi, ExxonMobili ja SPDC toodangu müügiks.

| (96) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihind kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi. Hinda korrigeeriti, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisi kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ning kasumit. |
| --- | --- |

(96)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihind kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi. Hinda korrigeeriti, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisi kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ning kasumit.

| (97) | Mis puudutab kasumimarginaali, siis koostööd teinud sõltumatute importijate andmete konfidentsiaalsuse tõttu otsustas komisjon esialgu kasutada sarnases tööstusharus toodetud ja sarnastel asjaoludel imporditud keemiatoodet käsitlevas varasemas menetluses kasutatud kasumimarginaali, nimelt 6,89 % kasumimarginaali, mis määrati kindlaks PVA hiljutise uurimise käigus (7). Praeguses etapis on see kasumimarginaal kõige objektiivsem olemasolev alus reaalturuväärtusele vastava ekspordihinna rahuldavaks kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(97)

Mis puudutab kasumimarginaali, siis koostööd teinud sõltumatute importijate andmete konfidentsiaalsuse tõttu otsustas komisjon esialgu kasutada sarnases tööstusharus toodetud ja sarnastel asjaoludel imporditud keemiatoodet käsitlevas varasemas menetluses kasutatud kasumimarginaali, nimelt 6,89 % kasumimarginaali, mis määrati kindlaks PVA hiljutise uurimise käigus (7). Praeguses etapis on see kasumimarginaal kõige objektiivsem olemasolev alus reaalturuväärtusele vastava ekspordihinna rahuldavaks kindlaksmääramiseks.

7

| (98) | Uurimise käigus esitas kaebuse esitaja dokumendid, mille kohaselt tal on põhjust arvata, et Lotte ja Mitsubishi on sõlminud teatava koostöö- või kompensatsioonilepingu seoses etüleenglükooli turustamise ja müügiga, sealhulgas liidus. Sellest tulenevalt märkis kaebuse esitaja, et kui eksportija ja importija või kolmanda isiku vahelise koostöö- või kompensatsioonilepingu tõttu ei näi ekspordihind olevat usaldusväärne, siis võib ekspordihinna arvutada hinna põhjal, millega imporditud tooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüakse. |
| --- | --- |

(98)

Uurimise käigus esitas kaebuse esitaja dokumendid, mille kohaselt tal on põhjust arvata, et Lotte ja Mitsubishi on sõlminud teatava koostöö- või kompensatsioonilepingu seoses etüleenglükooli turustamise ja müügiga, sealhulgas liidus. Sellest tulenevalt märkis kaebuse esitaja, et kui eksportija ja importija või kolmanda isiku vahelise koostöö- või kompensatsioonilepingu tõttu ei näi ekspordihind olevat usaldusväärne, siis võib ekspordihinna arvutada hinna põhjal, millega imporditud tooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüakse.

| (99) | Lotte eitas kindlalt, et ta teeb Mitsubishiga koostööd etüleenglükooli turustamisel ja müümisel, sealhulgas liidus. Kaebuse esitaja esitatud teave oli aegunud ja selles viidati 2015. aastale, mil Lotte ja Mitsubishi arutasid ühisettevõtte loomise võimalust, kuid see plaan ei saanud teoks. Seega ei ole Lotte ja Mitsubishi omavahel seotud. |
| --- | --- |

(99)

Lotte eitas kindlalt, et ta teeb Mitsubishiga koostööd etüleenglükooli turustamisel ja müümisel, sealhulgas liidus. Kaebuse esitaja esitatud teave oli aegunud ja selles viidati 2015. aastale, mil Lotte ja Mitsubishi arutasid ühisettevõtte loomise võimalust, kuid see plaan ei saanud teoks. Seega ei ole Lotte ja Mitsubishi omavahel seotud.

| (100) | Mitsubishi väitis, et kaebuse esitaja osutatud teave on aegunud ja et ta ei ole alusmääruse tähenduses Lottega seotud. Ta selgitas, et Mitsubishi Corporationi ja Lotte vahel ei ole kompensatsioonilepingut, mille tõttu Lotte poolt Mitsubishile kohaldatavad etüleenglükooli ekspordihinnad erineksid tavapärases kaubandustegevuses kohaldatavatest müügihindadest. |
| --- | --- |

(100)

Mitsubishi väitis, et kaebuse esitaja osutatud teave on aegunud ja et ta ei ole alusmääruse tähenduses Lottega seotud. Ta selgitas, et Mitsubishi Corporationi ja Lotte vahel ei ole kompensatsioonilepingut, mille tõttu Lotte poolt Mitsubishile kohaldatavad etüleenglükooli ekspordihinnad erineksid tavapärases kaubandustegevuses kohaldatavatest müügihindadest.

| (101) | Uurimise ajakava tõttu ei saanud komisjon neid märkusi selles etapis põhjalikult uurida, kuid käsitleb seda täiendavalt lõpliku otsuse tegemise eesmärgil, sealhulgas vastuvõetavuse seisukohast. |
| --- | --- |

(101)

Uurimise ajakava tõttu ei saanud komisjon neid märkusi selles etapis põhjalikult uurida, kuid käsitleb seda täiendavalt lõpliku otsuse tegemise eesmärgil, sealhulgas vastuvõetavuse seisukohast.

3.1.4.   Võrdlus

Võrdlus

| (102) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (103) | Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti seoses omamaise kindlustusega, Saudi Araabias toimuva veoga, Saudi Araabias kantavate komisjonitasu-, käitlemis- ja laadimiskulude ning lisakuludega, mereveoga, mereveokindlustusega, ELi tollimaksudega, krediidikuludega, tehnilise abiga, pangatasudega, aasta lõpu allahindluste ja muude allahindlustega. |
| --- | --- |

(103)

Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti seoses omamaise kindlustusega, Saudi Araabias toimuva veoga, Saudi Araabias kantavate komisjonitasu-, käitlemis- ja laadimiskulude ning lisakuludega, mereveoga, mereveokindlustusega, ELi tollimaksudega, krediidikuludega, tehnilise abiga, pangatasudega, aasta lõpu allahindluste ja muude allahindlustega.

3.1.5.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (104) | Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon võrdles alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (105) | Kõikide teiste Saudi Araabia eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kindlaks kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht väljendatuna protsendina Saudi Araabiast pärit koguimpordist uurimisperioodil, mis tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(105)

Kõikide teiste Saudi Araabia eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kindlaks kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht väljendatuna protsendina Saudi Araabiast pärit koguimpordist uurimisperioodil, mis tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal.

| (106) | Koostöö tase on käesoleval juhul suur, kuna koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas ligikaudu 100 % koguimpordist uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon määrata kõigi teiste äriühingute dumpingumarginaali suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali tasemel. |
| --- | --- |

(106)

Koostöö tase on käesoleval juhul suur, kuna koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas ligikaudu 100 % koguimpordist uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon määrata kõigi teiste äriühingute dumpingumarginaali suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali tasemel.

| (107) | Ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Kõik muud äriühingud | 11,1 % |

(107)

Ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Kõik muud äriühingud

11,1 %

3.2.   Ameerika Ühendriigid

Ameerika Ühendriigid

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (108) | Esmalt uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal otsustati, et iga valimisse kaasatud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(108)

Esmalt uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal otsustati, et iga valimisse kaasatud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul oli tüüpiline.

| (109) | Arvestades, et siseturul müüdi ja liitu eksporditi ainult ühte tooteliiki, ei olnud komisjonil vaja kontrollida tüüpilisust tooteliigi tasandil. |
| --- | --- |

(109)

Arvestades, et siseturul müüdi ja liitu eksporditi ainult ühte tooteliiki, ei olnud komisjonil vaja kontrollida tüüpilisust tooteliigi tasandil.

| (110) | Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suur osa toodangust müüdi uurimisperioodil siseturul sõltumatutele klientidele kasumlikult, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4 otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki. |
| --- | --- |

(110)

Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suur osa toodangust müüdi uurimisperioodil siseturul sõltumatutele klientidele kasumlikult, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4 otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki.

| (111) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:






  (a) | müügimaht, mille puhul netomüügihind on arvestuslike tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem, moodustab üle 80 % müügi kogumahust ning |
| --- | --- | --- |

(111)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:

(a)

müügimaht, mille puhul netomüügihind on arvestuslike tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem, moodustab üle 80 % müügi kogumahust ning

| (b) | kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem. |
| --- | --- |

(b)

kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuludega võrdne või neist kõrgem.

| (112) | Sel juhul on normaalväärtus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise müügi hindade kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(112)

Sel juhul on normaalväärtus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud omamaise müügi hindade kaalutud keskmine.

| (113) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:






  (a) | kasumliku müügi maht moodustab kuni 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(113)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:

(a)

kasumliku müügi maht moodustab kuni 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust või

| (b) | kaalutud keskmine hind on ühiku tootmiskuludest madalam. |
| --- | --- |

(b)

kaalutud keskmine hind on ühiku tootmiskuludest madalam.

3.2.2.   Kulude jaotamine vaatlusalusele tootele

Kulude jaotamine vaatlusalusele tootele

| (114) | Lotte Chemicals Louisiana LLC poolt varem kohaldatud kulude jaotuse põhjal näitas omamaise müügi analüüs, et selle äriühingu puhul oli alla 80 % kogu omamaisest müügist kasumlik ning kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest madalam. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(114)

Lotte Chemicals Louisiana LLC poolt varem kohaldatud kulude jaotuse põhjal näitas omamaise müügi analüüs, et selle äriühingu puhul oli alla 80 % kogu omamaisest müügist kasumlik ning kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest madalam. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (115) | Äriühingu MEGlobal Americas Inc. puhul oli alla 80 % kogu omamaisest müügist kasumlik ja kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest kõrgem. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(115)

Äriühingu MEGlobal Americas Inc. puhul oli alla 80 % kogu omamaisest müügist kasumlik ja kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest kõrgem. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

3.2.3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (116) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu. |
| --- | --- |

(116)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu.

| (117) | Eksportiva tootja puhul, kes eksportis vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihinnaks alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(117)

Eksportiva tootja puhul, kes eksportis vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihinnaks alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

| (118) | Eksportiva tootja puhul, kes eksportis vaatlusalust toodet liitu Šveitsis importijana tegutseva seotud äriühingu kaudu, määrati ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Hinda korrigeeriti, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisi kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ning kasumit. Kohaldati sama kasumimarginaali, mida on kirjeldatud Saudi Araabia ekspordihinda käsitlevas punktis. |
| --- | --- |

(118)

Eksportiva tootja puhul, kes eksportis vaatlusalust toodet liitu Šveitsis importijana tegutseva seotud äriühingu kaudu, määrati ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Hinda korrigeeriti, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisi kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid, ning kasumit. Kohaldati sama kasumimarginaali, mida on kirjeldatud Saudi Araabia ekspordihinda käsitlevas punktis.

3.2.4.   Ekspordihinna arvutamine liidus asuvale seotud töötlejale müügi korral

Ekspordihinna arvutamine liidus asuvale seotud töötlejale müügi korral

| (119) | Äriühinguga MEGlobal Americas seotud, liidus asuv importija müüs osa nimetatud äriühingu toodangust sõltumatutele klientidele ning seetõttu kasutati eespool punktis 3.2.3 esitatud metoodikat. |
| --- | --- |

(119)

Äriühinguga MEGlobal Americas seotud, liidus asuv importija müüs osa nimetatud äriühingu toodangust sõltumatutele klientidele ning seetõttu kasutati eespool punktis 3.2.3 esitatud metoodikat.

| (120) | Osa toodangust müüs liidus asuv seotud importija aga endaga seotud etüleenglükoolitöötlejale, kes tootis seejärel teist toodet (polüetüleentereftalaat), mida müüdi teistele isikutele. Seotud töötleja tegi uurimise käigus koostööd ja esitas nõutud andmed. |
| --- | --- |

(120)

Osa toodangust müüs liidus asuv seotud importija aga endaga seotud etüleenglükoolitöötlejale, kes tootis seejärel teist toodet (polüetüleentereftalaat), mida müüdi teistele isikutele. Seotud töötleja tegi uurimise käigus koostööd ja esitas nõutud andmed.

| (121) | Kuna edasimüügihind puudus, tugines komisjon ekspordihinna kindlaksmääramisel alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt „mis tahes põhjendatud alusele“, s.t polüetüleentereftalaadi kulustruktuurile. |
| --- | --- |

(121)

Kuna edasimüügihind puudus, tugines komisjon ekspordihinna kindlaksmääramisel alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt „mis tahes põhjendatud alusele“, s.t polüetüleentereftalaadi kulustruktuurile.

| (122) | Sel viisil kindlaks tehtud etüleenglükooli hinda kasutati seejärel ekspordihinna arvutamiseks punktis 3.2.3 esitatud metoodika kohaselt, võttes arvesse seotud importija olemasolu. |
| --- | --- |

(122)

Sel viisil kindlaks tehtud etüleenglükooli hinda kasutati seejärel ekspordihinna arvutamiseks punktis 3.2.3 esitatud metoodika kohaselt, võttes arvesse seotud importija olemasolu.

3.2.5.   Võrdlus

Võrdlus

| (123) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (124) | Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti seoses käitlemis- ja laadimiskuludega, eksportivas riigis toimuva veoga, mereveoga, mereveokindlustusega, tolli- ja muude impordimaksudega, liidus toimuva veoga, krediidikuludega ja omamaise kindlustusega. |
| --- | --- |

(124)

Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 vajaduse korral normaalväärtust ja ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti seoses käitlemis- ja laadimiskuludega, eksportivas riigis toimuva veoga, mereveoga, mereveokindlustusega, tolli- ja muude impordimaksudega, liidus toimuva veoga, krediidikuludega ja omamaise kindlustusega.

3.2.6.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (125) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 11 samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(125)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 11 samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (126) | Selle põhjal on artikli 2 lõike 12 kohased ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc. | 38,3 % |

(126)

Selle põhjal on artikli 2 lõike 12 kohased ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc.

38,3 %

| (127) | Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal määrati kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel. |
| --- | --- |

(127)

Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal määrati kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel.

| (128) | Selle põhjal on valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate ajutine dumpingumarginaal 13,5 %. |
| --- | --- |

(128)

Selle põhjal on valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate ajutine dumpingumarginaal 13,5 %.

| (129) | Kõikide teiste USA eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kindlaks kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht väljendatuna protsendina USAst pärit koguimpordist uurimisperioodil, mis tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(129)

Kõikide teiste USA eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kindlaks kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht väljendatuna protsendina USAst pärit koguimpordist uurimisperioodil, mis tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal.

| (130) | Käesoleval juhul moodustas koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport uurimisperioodil ligikaudu 59 % koguimpordist. Selle põhjal otsustas komisjon kehtestada dumpingu jääkmarginaali tasemel, mis vastab kõrgeima dumpingumarginaaliga koostööd tegeva eksportiva tootja marginaalile suurima tüüpilise tehingute rühma puhul ühe kliendi kohta. |
| --- | --- |

(130)

Käesoleval juhul moodustas koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport uurimisperioodil ligikaudu 59 % koguimpordist. Selle põhjal otsustas komisjon kehtestada dumpingu jääkmarginaali tasemel, mis vastab kõrgeima dumpingumarginaaliga koostööd tegeva eksportiva tootja marginaalile suurima tüüpilise tehingute rühma puhul ühe kliendi kohta.

| (131) | Ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc. | 38,3 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 13,5 % |
| Kõik muud äriühingud | 52,0 % |

(131)

Ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc.

38,3 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

13,5 %

Kõik muud äriühingud

52,0 %

4.   KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (132) | Uurimisperioodil tootis liidus samasugust toodet 12 tootjat, kes kuuluvad üheksasse kontserni. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(132)

Uurimisperioodil tootis liidus samasugust toodet 12 tootjat, kes kuuluvad üheksasse kontserni. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (133) | Liidu kogutoodang moodustas uurimisperioodil 942 911 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootmisharu puudutava kogu kättesaadava teabe põhjal, nagu kaebuse esitaja andmed, mille usaldusväärsust ja täielikkust võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega. Koostööst keeldunud liidu tootjate andmeid hindas kaebuse esitaja turuteabe põhjal. Nagu on märgitud põhjenduses 58, moodustas kolme valimisse kaasatud liidu tootja toodang 64,1 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(133)

Liidu kogutoodang moodustas uurimisperioodil 942 911 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootmisharu puudutava kogu kättesaadava teabe põhjal, nagu kaebuse esitaja andmed, mille usaldusväärsust ja täielikkust võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega. Koostööst keeldunud liidu tootjate andmeid hindas kaebuse esitaja turuteabe põhjal. Nagu on märgitud põhjenduses 58, moodustas kolme valimisse kaasatud liidu tootja toodang 64,1 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

| (134) | Vastavalt alusmääruse artikli 4 lõikele 1 võib liidu tootmisharust välja jätta tootjad, kes on seotud Saudi Araabia ja/või Ameerika eksportijate või importijatega ja/või on ise väidetavalt dumpinguhinnaga toote importijad. Artikli 4 lõikes 2 on määratletud, millal saab tootjaid lugeda eksportijate või importijatega seotuks. |
| --- | --- |

(134)

Vastavalt alusmääruse artikli 4 lõikele 1 võib liidu tootmisharust välja jätta tootjad, kes on seotud Saudi Araabia ja/või Ameerika eksportijate või importijatega ja/või on ise väidetavalt dumpinguhinnaga toote importijad. Artikli 4 lõikes 2 on määratletud, millal saab tootjaid lugeda eksportijate või importijatega seotuks.

| (135) | SABIC väitis, et üks kaebuse esitajatest on Saudi Araabiast pidevalt etüleenglükooli importinud ja seetõttu ei tuleks teda käsitada liidu tootjana. |
| --- | --- |

(135)

SABIC väitis, et üks kaebuse esitajatest on Saudi Araabiast pidevalt etüleenglükooli importinud ja seetõttu ei tuleks teda käsitada liidu tootjana.

| (136) | Uurimisel selgus, et Saudi Araabiast ei importinud etüleenglükooli mitte etüleenglükoolitootja ise, vaid seda tegid kaks temaga seotud äriühingut. Need seotud äriühingud importisid Saudi Araabiast uurimisperioodil väga väikestes kogustes etüleenglükooli eesmärgiga täiendada oma varusid. Need seotud äriühingud on etüleenglükooli kasutajad. Seetõttu ei olnud komisjonil põhjust seda tootjat liidu tootmisharust välja jätta. |
| --- | --- |

(136)

Uurimisel selgus, et Saudi Araabiast ei importinud etüleenglükooli mitte etüleenglükoolitootja ise, vaid seda tegid kaks temaga seotud äriühingut. Need seotud äriühingud importisid Saudi Araabiast uurimisperioodil väga väikestes kogustes etüleenglükooli eesmärgiga täiendada oma varusid. Need seotud äriühingud on etüleenglükooli kasutajad. Seetõttu ei olnud komisjonil põhjust seda tootjat liidu tootmisharust välja jätta.

| (137) | Mitsubishi väitis, et üks kaebuse esitajatest impordib etüleenglükooli asjaomastest riikidest ja seetõttu ei tuleks teda käsitada liidu tootjana. |
| --- | --- |

(137)

Mitsubishi väitis, et üks kaebuse esitajatest impordib etüleenglükooli asjaomastest riikidest ja seetõttu ei tuleks teda käsitada liidu tootjana.

| (138) | Uurimisel selgus, et uurimisperioodi jooksul ei importinud see äriühing vaatlusalust toodet asjaomastest riikidest. Varasemad imporditud kogused olid väga väikesed ja nende eesmärk oli täiendada oma toodangut. Seetõttu ei olnud komisjonil põhjust seda tootjat liidu tootmisharust välja jätta. |
| --- | --- |

(138)

Uurimisel selgus, et uurimisperioodi jooksul ei importinud see äriühing vaatlusalust toodet asjaomastest riikidest. Varasemad imporditud kogused olid väga väikesed ja nende eesmärk oli täiendada oma toodangut. Seetõttu ei olnud komisjonil põhjust seda tootjat liidu tootmisharust välja jätta.

| (139) | Ka SABIC väitis, et ühe kaebust toetanud tootjaga seotud äriühing importis samuti Saudi Araabiast etüleenglükooli. See äriühing ei teinud koostööd ja puudusid muud tõendid, mis võimaldanuks komisjonil järeldada, et ta tuleks liidu tootmisharu määratlusest välja jätta. Arvestades selle äriühingu väiksust, ei mõjutaks tema väljajätmine kahju ja põhjusliku seose kindlakstegemisele olulist mõju. |
| --- | --- |

(139)

Ka SABIC väitis, et ühe kaebust toetanud tootjaga seotud äriühing importis samuti Saudi Araabiast etüleenglükooli. See äriühing ei teinud koostööd ja puudusid muud tõendid, mis võimaldanuks komisjonil järeldada, et ta tuleks liidu tootmisharu määratlusest välja jätta. Arvestades selle äriühingu väiksust, ei mõjutaks tema väljajätmine kahju ja põhjusliku seose kindlakstegemisele olulist mõju.

| (140) | Komisjon uuris ka liidu tootmisharu seoseid vaatlusaluse toote eksportijate või importijatega. Uurimisel selgus, et ühe koostööd mittetegeva tootja üks peamisi aktsionäre on Saudi Araabia etüleenglükoolitootja ja veel kaks koostööd mittetegevat liidu tootjat kuuluvad Ameerika Ühendriikide etüleenglükoolitootjatele. Kuna need äriühingud ei teinud koostööd ja selles küsimuses puudusid muud asjakohased tõendid, ei saanud komisjon järeldada, et nad tuleks liidu tootmisharu määratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon uuris ka liidu tootmisharu seoseid vaatlusaluse toote eksportijate või importijatega. Uurimisel selgus, et ühe koostööd mittetegeva tootja üks peamisi aktsionäre on Saudi Araabia etüleenglükoolitootja ja veel kaks koostööd mittetegevat liidu tootjat kuuluvad Ameerika Ühendriikide etüleenglükoolitootjatele. Kuna need äriühingud ei teinud koostööd ja selles küsimuses puudusid muud asjakohased tõendid, ei saanud komisjon järeldada, et nad tuleks liidu tootmisharu määratlusest välja jätta.

4.2.   Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

| (141) | Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja liidu tootmisharu olukorda kajastavad eri majandusnäitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist. |
| --- | --- |

(141)

Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja liidu tootmisharu olukorda kajastavad eri majandusnäitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist.

| (142) | Et saada liidu tootmisharust võimalikult täielik ülevaade, kogus komisjon andmeid kogu etüleenglükooliga seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud sisekasutuseks või vabaturu jaoks. |
| --- | --- |

(142)

Et saada liidu tootmisharust võimalikult täielik ülevaade, kogus komisjon andmeid kogu etüleenglükooliga seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud sisekasutuseks või vabaturu jaoks.

| (143) | Komisjon leidis, et ligikaudu 7 % liidu kogutarbimisest toimus uurimisperioodil suletud turul, nagu on osutatud allpool tabelis 1. Suletud turg vähenes vaatlusalusel perioodil 28 %. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon leidis, et ligikaudu 7 % liidu kogutarbimisest toimus uurimisperioodil suletud turul, nagu on osutatud allpool tabelis 1. Suletud turg vähenes vaatlusalusel perioodil 28 %.

| (144) | Suletud turu ja vabaturu eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest sisekasutuseks mõeldud tooted ei konkureeri otseselt impordiga. Vabaturule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga. |
| --- | --- |

(144)

Suletud turu ja vabaturu eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest sisekasutuseks mõeldud tooted ei konkureeri otseselt impordiga. Vabaturule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga.

| (145) | Üks valimisse kaasatud etüleenglükoolitootjatest vahetab osa oma etüleenglükoolitoodangust samaväärse koguse etüleenoksiidi vastu pikaajalise vahetuslepingu alusel, mis näeb ette ka vahetuslepingu sõlmimise ajal kehtestatud vahetustasu. Selle lepingu etüleenglükooli osa mahtu võetakse arvesse makromajanduslike näitajate hindamisel, kuid jäetakse mikromajanduslikest näitajatest välja, sest valimisse kaasatud liidu tootja saadud vahetustasu ei põhine turutingimustel. Pealegi ei mõjutaks kõnealuse vahetuslepingu kohase müügi arvessevõtmine mikromajanduslike näitajate hindamisel kasumlikkuse suundumust ega järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu on osutatud põhjendustes 197 ja 206. |
| --- | --- |

(145)

Üks valimisse kaasatud etüleenglükoolitootjatest vahetab osa oma etüleenglükoolitoodangust samaväärse koguse etüleenoksiidi vastu pikaajalise vahetuslepingu alusel, mis näeb ette ka vahetuslepingu sõlmimise ajal kehtestatud vahetustasu. Selle lepingu etüleenglükooli osa mahtu võetakse arvesse makromajanduslike näitajate hindamisel, kuid jäetakse mikromajanduslikest näitajatest välja, sest valimisse kaasatud liidu tootja saadud vahetustasu ei põhine turutingimustel. Pealegi ei mõjutaks kõnealuse vahetuslepingu kohase müügi arvessevõtmine mikromajanduslike näitajate hindamisel kasumlikkuse suundumust ega järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu on osutatud põhjendustes 197 ja 206.

| (146) | Komisjon uuris teatavaid liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid vabaturu andmete alusel. Need näitajad on müügimaht ja -hinnad liidu turul, turuosa, kasv, ekspordimaht ja -hinnad, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog. Kui see oli võimalik ja põhjendatud, võrreldi uurimise tulemusi suletud turu andmetega, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon uuris teatavaid liidu tootmisharuga seotud majandusnäitajaid vabaturu andmete alusel. Need näitajad on müügimaht ja -hinnad liidu turul, turuosa, kasv, ekspordimaht ja -hinnad, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog. Kui see oli võimalik ja põhjendatud, võrreldi uurimise tulemusi suletud turu andmetega, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast.

| (147) | Teiste majandusnäitajate mõttekaks uurimiseks tuleb aga vaadelda kogu tegevust, sealhulgas sisetarbimist liidu tootmisharus. Need näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime. Need näitajad sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud sisekasutuseks või seda müüakse vabaturul. |
| --- | --- |

(147)

Teiste majandusnäitajate mõttekaks uurimiseks tuleb aga vaadelda kogu tegevust, sealhulgas sisetarbimist liidu tootmisharus. Need näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime. Need näitajad sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud sisekasutuseks või seda müüakse vabaturul.

4.3.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (148) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks kaebuse esitaja kindlaksmääratud liidu kogumüügi alusel, millele liideti Eurostati andmete kohane import kõikidest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks kaebuse esitaja kindlaksmääratud liidu kogumüügi alusel, millele liideti Eurostati andmete kohane import kõikidest kolmandatest riikidest.

| (149) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt:










  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Liidu kogutarbimine | 1 687 120 | 1 765 864 | 1 755 524 | 1 624 170 |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 96 |
| Suletud turg | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Vabaturg | 1 522 668 | 1 602 073 | 1 614 888 | 1 505 068 |
| Indeks | 100 | 105 | 106 | 99 |
| Allikas: Eurostat, kaebuse esitaja |

(149)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt:

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

1 687 120

1 765 864

1 755 524

1 624 170

Indeks

Indeks

100

100

105

105

104

104

96

96

Suletud turg

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

72

72

Vabaturg

1 522 668

1 602 073

1 614 888

1 505 068

Indeks

Indeks

100

100

105

105

106

106

99

99

Allikas: Eurostat, kaebuse esitaja

Allikas: Eurostat, kaebuse esitaja

| (150) | Üldiselt oli vabaturu tarbimine liidus suhteliselt stabiilne, vähenedes 1 %. Aastatel 2017-2019 suurenes liidu turg 6 % (1 522 668 tonnilt 1 614 888 tonnini), kuid vähenes uurimisperioodil 6,8 %, jõudes 1 505 068 tonnini, mida oli peaaegu sama palju kui 2017. aastal. |
| --- | --- |

(150)

Üldiselt oli vabaturu tarbimine liidus suhteliselt stabiilne, vähenedes 1 %. Aastatel 2017-2019 suurenes liidu turg 6 % (1 522 668 tonnilt 1 614 888 tonnini), kuid vähenes uurimisperioodil 6,8 %, jõudes 1 505 068 tonnini, mida oli peaaegu sama palju kui 2017. aastal.

4.4.   Import asjaomastest riikidest

Import asjaomastest riikidest

4.4.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (151) | Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit etüleenglükooli importi tuleks alusmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit etüleenglükooli importi tuleks alusmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt hinnata kumulatiivselt.

| (152) | Nimetatud sättega on ette nähtud, et rohkem kui ühest riigist pärit impordi mõju hinnatakse kumulatiivselt ainult juhul, kui on kindlaks tehtud, et






  (a) | igast riigist pärineva impordi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal on suurem artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ja et igast kõnesolevast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu; ning |
| --- | --- | --- |

(152)

Nimetatud sättega on ette nähtud, et rohkem kui ühest riigist pärit impordi mõju hinnatakse kumulatiivselt ainult juhul, kui on kindlaks tehtud, et

(a)

igast riigist pärineva impordi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal on suurem artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ja et igast kõnesolevast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu; ning

| (b) | impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane. |
| --- | --- |

(b)

impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane.

| (153) | USAst ja Saudi Araabiast pärit impordi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaalid ületasid alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtaset. Ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht ei olnud alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu. Uurimisperioodil oli USAst pärit impordi turuosa 16,7 % ja Saudi Araabiast pärit impordi turuosa oli 24,2 %. |
| --- | --- |

(153)

USAst ja Saudi Araabiast pärit impordi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaalid ületasid alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtaset. Ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht ei olnud alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu. Uurimisperioodil oli USAst pärit impordi turuosa 16,7 % ja Saudi Araabiast pärit impordi turuosa oli 24,2 %.

| (154) | Konkurentsitingimused USAst ja Saudi Araabiast pärit dumpinguhinnaga importtoodete vahel ning asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga importtoodete ja samasuguse toote vahel olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerivad imporditud tooted tihedalt nii omavahel kui ka liidus toodetud etüleenglükooliga, sest etüleenglükool on väga hinnatundlik homogeenne kaup, mida müüakse sarnastele kliendikategooriatele. Kuigi müügikanalites võib esineda mõningaid erinevusi (liidu tootmisharu müüb sõltumatutele klientidele otse, USA eksportivad tootjad müüvad kas otse või endaga seotud importijate/kauplejate kaudu ning Saudi Araabia eksportivad tootjad müüvad peamiselt endaga seotud importijate/kauplejate kaudu), põhineb konkurents peamiselt madalaimal hinnal, mitte nimetatud müügikanalitel. |
| --- | --- |

(154)

Konkurentsitingimused USAst ja Saudi Araabiast pärit dumpinguhinnaga importtoodete vahel ning asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga importtoodete ja samasuguse toote vahel olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerivad imporditud tooted tihedalt nii omavahel kui ka liidus toodetud etüleenglükooliga, sest etüleenglükool on väga hinnatundlik homogeenne kaup, mida müüakse sarnastele kliendikategooriatele. Kuigi müügikanalites võib esineda mõningaid erinevusi (liidu tootmisharu müüb sõltumatutele klientidele otse, USA eksportivad tootjad müüvad kas otse või endaga seotud importijate/kauplejate kaudu ning Saudi Araabia eksportivad tootjad müüvad peamiselt endaga seotud importijate/kauplejate kaudu), põhineb konkurents peamiselt madalaimal hinnal, mitte nimetatud müügikanalitel.

| (155) | Lisaks müüdi mõlemast riigist pärit imporditud tooteid hindadega, mis olid tublisti madalamad liidu tootmisharu kuludest, nagu on märgitud põhjenduses 211, mis aitas sarnasel viisil kaasa liidu tootmisharu mõjutanud hinnalangusele, nagu on kirjeldatud põhjendustes 188–190. |
| --- | --- |

(155)

Lisaks müüdi mõlemast riigist pärit imporditud tooteid hindadega, mis olid tublisti madalamad liidu tootmisharu kuludest, nagu on märgitud põhjenduses 211, mis aitas sarnasel viisil kaasa liidu tootmisharu mõjutanud hinnalangusele, nagu on kirjeldatud põhjendustes 188–190.

| (156) | Seega olid kõik alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid täidetud ning USAst ja Saudi Araabiast pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(156)

Seega olid kõik alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid täidetud ning USAst ja Saudi Araabiast pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt.

| (157) | SABIC väitis, et Saudi Araabiast pärit importi ei tohiks kumuleerida USAst pärit impordiga, sest i) Saudi Araabiast ja USAst pärit importi iseloomustasid erinevad suundumused; ii) Saudi Araabiast pärit impordi keskmine ühikuväärtus oli 5 % kõrgem kui USAst pärit impordil; iii) Saudi Araabia ja USA tootjad müüvad etüleenglükooli ELi eri kanalite kaudu ja erinevate hindadega. |
| --- | --- |

(157)

SABIC väitis, et Saudi Araabiast pärit importi ei tohiks kumuleerida USAst pärit impordiga, sest i) Saudi Araabiast ja USAst pärit importi iseloomustasid erinevad suundumused; ii) Saudi Araabiast pärit impordi keskmine ühikuväärtus oli 5 % kõrgem kui USAst pärit impordil; iii) Saudi Araabia ja USA tootjad müüvad etüleenglükooli ELi eri kanalite kaudu ja erinevate hindadega.

| (158) | Komisjon lükkas need väited tagasi. Otsus selle kohta, kas importi tuleks hinnata kumulatiivselt või mitte, peab põhinema alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidel, mis on käesoleval juhul täidetud, nagu on rõhutatud põhjendustes 153–155. Ükski SABICi poolt esile toodud asjaoludest ei sea kahtluse alla Saudi Araabiast ja USAst pärit impordi ühise käsitlemise asjakohasust. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon lükkas need väited tagasi. Otsus selle kohta, kas importi tuleks hinnata kumulatiivselt või mitte, peab põhinema alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidel, mis on käesoleval juhul täidetud, nagu on rõhutatud põhjendustes 153–155. Ükski SABICi poolt esile toodud asjaoludest ei sea kahtluse alla Saudi Araabiast ja USAst pärit impordi ühise käsitlemise asjakohasust.

4.4.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (159) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa väljaselgitamiseks võrreldi impordimahtu liidu tarbimisega. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa väljaselgitamiseks võrreldi impordimahtu liidu tarbimisega.

| (160) | Asjaomastest riikidest pärit import liitu muutus järgmiselt:










  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 481 466 | 574 965 | 703 348 | 663 835 |
| Indeks | 100 | 119 | 146 | 138 |
| Turuosa (%) | 31,6 | 35,9 | 43,6 | 44,1 |
| Indeks | 100 | 114 | 138 | 139 |
| Ameerika Ühendriikidest pärit impordi maht (tonnides) | 57 919 | 73 681 | 209 013 | 270 508 |
| Indeks | 100 | 127 | 361 | 467 |
| Turuosa (%) | 3,8 | 4,6 | 12,9 | 18,0 |
| Indeks | 100 | 121 | 340 | 473 |
| Saudi Araabia Kuningriigist pärit impordi maht (tonnides) | 423 547 | 501 284 | 494 335 | 393 327 |
| Indeks | 100 | 118 | 117 | 93 |
| Turuosa (%) | 27,8 | 31,3 | 30,6 | 26,1 |
| Indeks | 100 | 112 | 110 | 94 |
| Allikas: Eurostat |

(160)

Asjaomastest riikidest pärit import liitu muutus järgmiselt:

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

481 466

574 965

703 348

663 835

Indeks

Indeks

100

100

119

119

146

146

138

138

Turuosa (%)

31,6

35,9

43,6

44,1

Indeks

Indeks

100

100

114

114

138

138

139

139

Ameerika Ühendriikidest pärit impordi maht (tonnides)

57 919

73 681

209 013

270 508

Indeks

Indeks

100

100

127

127

361

361

467

467

Turuosa (%)

3,8

4,6

12,9

18,0

Indeks

Indeks

100

100

121

121

340

340

473

473

Saudi Araabia Kuningriigist pärit impordi maht (tonnides)

423 547

501 284

494 335

393 327

Indeks

Indeks

100

100

118

118

117

117

93

93

Turuosa (%)

27,8

31,3

30,6

26,1

Indeks

Indeks

100

100

112

112

110

110

94

94

Allikas: Eurostat

Allikas: Eurostat

| (161) | Import asjaomastest riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil 38 %. Turuosa kasv oli veelgi suurem: vaatlusaluse impordi turuosa kasvas 12,5 protsendipunkti võrra (31,6 %lt 2017. aastal 44,1 %le uurimisperioodil). Kuna tarbimine oli uurimisperioodil võrreldes 2017. aastaga üsna stabiilne, toimus asjaomaste riikide turuosa järsk kasv selgelt teiste turuosaliste, eelkõige liidu tootmisharu arvelt. |
| --- | --- |

(161)

Import asjaomastest riikidest suurenes vaatlusalusel perioodil 38 %. Turuosa kasv oli veelgi suurem: vaatlusaluse impordi turuosa kasvas 12,5 protsendipunkti võrra (31,6 %lt 2017. aastal 44,1 %le uurimisperioodil). Kuna tarbimine oli uurimisperioodil võrreldes 2017. aastaga üsna stabiilne, toimus asjaomaste riikide turuosa järsk kasv selgelt teiste turuosaliste, eelkõige liidu tootmisharu arvelt.

4.4.3.   Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (162) | Komisjon määras impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Oluline on selgitada, et nende statistiliste hindade tase võib erineda koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kontrollitud hindadest, sest suurem osa asjaomastest riikidest, eelkõige Saudi Araabiast, pärit toodangust imporditakse seotud importijate/hulgimüüjate kaudu. Viimaseid käsitlev teave kinnitab allpool nimetatud suundumusi ja üldisi tasemeid. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon määras impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Oluline on selgitada, et nende statistiliste hindade tase võib erineda koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kontrollitud hindadest, sest suurem osa asjaomastest riikidest, eelkõige Saudi Araabiast, pärit toodangust imporditakse seotud importijate/hulgimüüjate kaudu. Viimaseid käsitlev teave kinnitab allpool nimetatud suundumusi ja üldisi tasemeid.

| (163) | Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind liidus muutus järgmiselt:










  Tabel 3


  Impordihinnad (EUR/tonn) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Ameerika Ühendriigid | 747 | 775 | 508 | 441 |
| Indeks | 100 | 104 | 68 | 59 |
| Saudi Araabia Kuningriik | 704 | 746 | 545 | 470 |
| Indeks | 100 | 106 | 77 | 67 |
| Asjaomased riigid | 709 | 749 | 534 | 458 |
| Indeks | 100 | 106 | 75 | 65 |
| Allikas: Eurostat |

(163)

Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind liidus muutus järgmiselt:

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (EUR/tonn)

Impordihinnad (EUR/tonn)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Ameerika Ühendriigid

747

775

508

441

Indeks

Indeks

100

100

104

104

68

68

59

59

Saudi Araabia Kuningriik

704

746

545

470

Indeks

Indeks

100

100

106

106

77

77

67

67

Asjaomased riigid

709

749

534

458

Indeks

Indeks

100

100

106

106

75

75

65

65

Allikas: Eurostat

Allikas: Eurostat

| (164) | Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 35 %. Vaatlusalusel perioodil langesid mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi hinnad: USA puhul 41 % ja Saudi Araabia puhul 33 %. See langus oli eriti ilmne aastatel 2018–2019, mil USA eksportivad tootjad suurendasid oma turuosa liidu tootmisharu arvelt 8,3 protsendipunkti võrra, samal ajal kui Saudi Araabia eksportivad tootjad säilitasid oma turuosa, alandades samuti hindu väga sarnasel viisil. |
| --- | --- |

(164)

Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 35 %. Vaatlusalusel perioodil langesid mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi hinnad: USA puhul 41 % ja Saudi Araabia puhul 33 %. See langus oli eriti ilmne aastatel 2018–2019, mil USA eksportivad tootjad suurendasid oma turuosa liidu tootmisharu arvelt 8,3 protsendipunkti võrra, samal ajal kui Saudi Araabia eksportivad tootjad säilitasid oma turuosa, alandades samuti hindu väga sarnasel viisil.

| (165) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(165)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| — | koostööd tegevatelt Saudi Araabia ja USA tootjatelt pärit impordi kaalutud keskmisi tooteliigi hindu liidu turul esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis on määratud CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, asjakohaste kohandustega tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks. |
| --- | --- |

—

koostööd tegevatelt Saudi Araabia ja USA tootjatelt pärit impordi kaalutud keskmisi tooteliigi hindu liidu turul esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis on määratud CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, asjakohaste kohandustega tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks.

| (166) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Sellest nähtus, et Saudi Araabiast pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli [10,7–13,0] %, samas kui kahe asjaomase Ameerika äriühingu kõigi tehingute kaalutud keskmise põhjal ei esinenud USAst pärit impordi puhul hinna allalöömist. |
| --- | --- |

(166)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Sellest nähtus, et Saudi Araabiast pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal oli [10,7–13,0] %, samas kui kahe asjaomase Ameerika äriühingu kõigi tehingute kaalutud keskmise põhjal ei esinenud USAst pärit impordi puhul hinna allalöömist.

| (167) | Kui võrrelda uurimisperioodi müügihindu liikide kaupa samal kaubandustasandil tehtud tehingute puhul, ilmneb, et asjaomastest riikidest pärit import lõi liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt [7.6–9.3] % võrra. |
| --- | --- |

(167)

Kui võrrelda uurimisperioodi müügihindu liikide kaupa samal kaubandustasandil tehtud tehingute puhul, ilmneb, et asjaomastest riikidest pärit import lõi liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt [7.6–9.3] % võrra.

| (168) | Pidades silmas, et vaatlusalune toode on kaup, konkurents põhineb suuresti üksnes hinnal ja selle kauba hinnad on väga läbipaistvad (s.t turul teada), loetakse selliseid marginaale märkimisväärseks. Väikesegi hinnavahe korral vahetab ostja tarnijat. Seda kinnitasid ka kasutajate vastused. Lisaks, nagu on näidatud tabelites 3 ja 7, oli mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi hind uurimisperioodil liidu tootmisharu tootmiskuludest madalam. |
| --- | --- |

(168)

Pidades silmas, et vaatlusalune toode on kaup, konkurents põhineb suuresti üksnes hinnal ja selle kauba hinnad on väga läbipaistvad (s.t turul teada), loetakse selliseid marginaale märkimisväärseks. Väikesegi hinnavahe korral vahetab ostja tarnijat. Seda kinnitasid ka kasutajate vastused. Lisaks, nagu on näidatud tabelites 3 ja 7, oli mõlemast asjaomasest riigist pärit impordi hind uurimisperioodil liidu tootmisharu tootmiskuludest madalam.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (169) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(169)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (170) | Nagu on märgitud põhjenduses 58, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(170)

Nagu on märgitud põhjenduses 58, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (171) | Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete põhjal, mis sisaldusid kaebuse esitaja vastustes küsimustikule. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mõlemad andmestikud leiti olevat liidu tootjate majandusliku olukorra suhtes representatiivsed. |
| --- | --- |

(171)

Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete põhjal, mis sisaldusid kaebuse esitaja vastustes küsimustikule. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mõlemad andmestikud leiti olevat liidu tootjate majandusliku olukorra suhtes representatiivsed.

| (172) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(172)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine.

| (173) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(173)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (174) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:










  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Tootmismaht (tonnides) | 1 165 543 | 1 171 349 | 997 626 | 942 911 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 81 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 521 000 | 1 478 500 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 97 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 76,6 | 77,0 | 65,6 | 63,8 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 83 |
| Allikas: kaebuse esitajalt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(174)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

1 165 543

1 171 349

997 626

942 911

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

81

81

Tootmisvõimsus (tonnides)

1 521 000

1 521 000

1 521 000

1 478 500

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

97

97

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

76,6

77,0

65,6

63,8

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

83

83

Allikas: kaebuse esitajalt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas: kaebuse esitajalt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (175) | Liidu tootmisharu tootmismaht oli kuni 2018. aastani üsna stabiilne, kuid seejärel vähenes 2019. aastal 2018. aastaga võrreldes 14,4 % ja uurimisperioodil 2019. aastaga võrreldes 5,4 %. See tootmismahu vähenemine langes kokku impordimahu järsu suurenemise ja impordihindade langusega 2019. aastal, nagu on näidatud eespool tabelites 2 ja 3. Kokkuvõttes vähenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 19 %. |
| --- | --- |

(175)

Liidu tootmisharu tootmismaht oli kuni 2018. aastani üsna stabiilne, kuid seejärel vähenes 2019. aastal 2018. aastaga võrreldes 14,4 % ja uurimisperioodil 2019. aastaga võrreldes 5,4 %. See tootmismahu vähenemine langes kokku impordimahu järsu suurenemise ja impordihindade langusega 2019. aastal, nagu on näidatud eespool tabelites 2 ja 3. Kokkuvõttes vähenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 19 %.

| (176) | Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil peaaegu muutumatu. See vähenes veidi uurimisperioodil, muu hulgas ühe liidu tootja tehases 2020. aasta jaanuaris toimunud õnnetuse tõttu (8). |
| --- | --- |

(176)

Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil peaaegu muutumatu. See vähenes veidi uurimisperioodil, muu hulgas ühe liidu tootja tehases 2020. aasta jaanuaris toimunud õnnetuse tõttu (8).

8

| (177) | Tootmisvõimsuse rakendamine kajastas tootmismahu suundumust ja vähenes vaatlusalusel perioodil 13 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(177)

Tootmisvõimsuse rakendamine kajastas tootmismahu suundumust ja vähenes vaatlusalusel perioodil 13 protsendipunkti võrra.

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (178) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:










  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Müügi kogumaht liidu turul – nii vaba- kui ka suletud turg (tonnides) | 1 106 652 | 1 105 241 | 972 515 | 889 779 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 80 |
| Turuosa (%) | 65,6 | 62,6 | 55,4 | 54,8 |
| Indeks | 100 | 95 | 84 | 84 |
| Müük suletud turul (tonnides) | 164 452 | 163 791 | 140 637 | 119 102 |
| Indeks | 100 | 100 | 86 | 72 |
| Suletud turul toimuva müügi turuosa (%) | 9,7 | 9,3 | 8,0 | 7,3 |
| Indeks | 100 | 95 | 82 | 75 |
| Müük vabaturul (tonnides) | 942 200 | 941 449 | 831 878 | 770 677 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 82 |
| Vabaturu müügi turuosa (%) | 61,9 | 58,8 | 51,5 | 51,2 |
| Indeks | | | 83 | 83 |
| Allikas: Eurostat, kaebuse esitajalt saadud kontrollitud vastused küsimustikule. |

(178)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Müügi kogumaht liidu turul – nii vaba- kui ka suletud turg (tonnides)

1 106 652

1 105 241

972 515

889 779

Indeks

Indeks

100

100

100

100

88

88

80

80

Turuosa (%)

65,6

62,6

55,4

54,8

Indeks

Indeks

100

100

95

95

84

84

84

84

Müük suletud turul (tonnides)

164 452

163 791

140 637

119 102

Indeks

Indeks

100

100

100

100

86

86

72

72

Suletud turul toimuva müügi turuosa (%)

9,7

9,3

8,0

7,3

Indeks

Indeks

100

100

95

95

82

82

75

75

Müük vabaturul (tonnides)

942 200

941 449

831 878

770 677

Indeks

Indeks

100

100

100

100

88

88

82

82

Vabaturu müügi turuosa (%)

61,9

58,8

51,5

51,2

Indeks

Indeks

83

83

83

83

Allikas: Eurostat, kaebuse esitajalt saadud kontrollitud vastused küsimustikule.

Allikas: Eurostat, kaebuse esitajalt saadud kontrollitud vastused küsimustikule.

| (179) | Kogumüük liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 20 %. See vähenemine, mis algas 2019. aastal, toimus asjaomastest riikidest pärit impordi mahu samaaegse märkimisväärse kasvu taustal. |
| --- | --- |

(179)

Kogumüük liidus vähenes vaatlusalusel perioodil 20 %. See vähenemine, mis algas 2019. aastal, toimus asjaomastest riikidest pärit impordi mahu samaaegse märkimisväärse kasvu taustal.

| (180) | Müük suletud turule vähenes vaatlusalusel perioodil 28 %. |
| --- | --- |

(180)

Müük suletud turule vähenes vaatlusalusel perioodil 28 %.

| (181) | Liidu tootmisharu kogumüük vabaturul vähenes vaatlusalusel perioodil 18 %. Liidu tootmisharu kogumüügi suundumuse tõttu vähenes liidu tootmisharu turuosa 8,3 protsendipunkti võrra: 55,8 %lt 2017. aastal 47,5 %le uurimisperioodil. Samal ajavahemikul suurendasid asjaomased riigid oma turuosa 31,6 %lt 2017. aastal 44,1 %le uurimisperioodil ehk rohkem kui 12,5 protsendipunkti võrra, nagu on märgitud põhjenduses 159. |
| --- | --- |

(181)

Liidu tootmisharu kogumüük vabaturul vähenes vaatlusalusel perioodil 18 %. Liidu tootmisharu kogumüügi suundumuse tõttu vähenes liidu tootmisharu turuosa 8,3 protsendipunkti võrra: 55,8 %lt 2017. aastal 47,5 %le uurimisperioodil. Samal ajavahemikul suurendasid asjaomased riigid oma turuosa 31,6 %lt 2017. aastal 44,1 %le uurimisperioodil ehk rohkem kui 12,5 protsendipunkti võrra, nagu on märgitud põhjenduses 159.

4.5.2.3.   Kasv

Kasv

| (182) | Eespool esitatud toodangu, müügimahu ja turuosa näitajad osutavad sellele, et liidu tootmisharu ei suutnud vaatlusalusel perioodil kasvada ei absoluutarvudes ega tarbimise suhtes. |
| --- | --- |

(182)

Eespool esitatud toodangu, müügimahu ja turuosa näitajad osutavad sellele, et liidu tootmisharu ei suutnud vaatlusalusel perioodil kasvada ei absoluutarvudes ega tarbimise suhtes.

4.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (183) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:










  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Töötajate arv | 91 | 91 | 88 | 84 |
| Indeks | 100 | 100 | 97 | 92 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 12 868 | 12 907 | 11 372 | 11 159 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 87 |
| Allikas: kaebuse esitajalt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(183)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Töötajate arv

91

91

88

84

Indeks

Indeks

100

100

100

100

97

97

92

92

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

12 868

12 907

11 372

11 159

Indeks

Indeks

100

100

100

100

88

88

87

87

Allikas: kaebuse esitajalt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas: kaebuse esitajalt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (184) | Halvenevate turutingimuste tõttu vähenes liidu tootmisharu töötajate arv vaatlusalusel perioodil 8 %. Kuna tootmine vähenes veelgi rohkem, vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 13 %. |
| --- | --- |

(184)

Halvenevate turutingimuste tõttu vähenes liidu tootmisharu töötajate arv vaatlusalusel perioodil 8 %. Kuna tootmine vähenes veelgi rohkem, vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 13 %.

4.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (185) | Kõik dumpingumarginaalid olid üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärne, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu ning vaatlusaluse toote suurt hinnatundlikkust. |
| --- | --- |

(185)

Kõik dumpingumarginaalid olid üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärne, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu ning vaatlusaluse toote suurt hinnatundlikkust.

| (186) | Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(186)

Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad (9)

Mikromajanduslikud näitajad

9

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (187) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:










  Tabel 7


  Müügihinnad liidus |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (EUR/tonn) | [688–841] | [722–882] | [509–622] | [418–511] |
| Indeks | 100 | 105 | 74 | 61 |
| Keskmine ühiku müügihind suletud turul (EUR/tonn) | [652–796] | [706–862] | [509–623] | [446–545] |
| Indeks | 100 | 108 | 78 | 68 |
| Keskmine ühiku müügihind vabaturul (EUR/tonn) | [688–841] | [722–883] | [508–620] | [415–507] |
| Indeks | 100 | 105 | 74 | 60 |
| Ühiku tootmiskulu (EUR/tonn) | [552–675] | [568–694] | [557–681] | [478–584] |
| Indeks | 100 | 103 | 101 | 87 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(187)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 7

Tabel 7

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (EUR/tonn)

[688–841]

[722–882]

[509–622]

[418–511]

Indeks

Indeks

100

100

105

105

74

74

61

61

Keskmine ühiku müügihind suletud turul (EUR/tonn)

[652–796]

[706–862]

[509–623]

[446–545]

Indeks

Indeks

100

100

108

108

78

78

68

68

Keskmine ühiku müügihind vabaturul (EUR/tonn)

[688–841]

[722–883]

[508–620]

[415–507]

Indeks

Indeks

100

100

105

105

74

74

60

60

Ühiku tootmiskulu (EUR/tonn)

[552–675]

[568–694]

[557–681]

[478–584]

Indeks

Indeks

100

100

103

103

101

101

87

87

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (188) | Liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele vabaturul langesid vaatlusalusel perioodil 40 %. Suurim hinnalangus võrreldes eelneva aastaga toimus 2019. aastal, kui asjaomastest riikidest pärit madala hinnaga import kasvas 38 %, samas kui tarbimine jäi laias laastus samaks. |
| --- | --- |

(188)

Liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele vabaturul langesid vaatlusalusel perioodil 40 %. Suurim hinnalangus võrreldes eelneva aastaga toimus 2019. aastal, kui asjaomastest riikidest pärit madala hinnaga import kasvas 38 %, samas kui tarbimine jäi laias laastus samaks.

| (189) | Ühiku tootmiskulud olid valimisse kaasatud tootjatel ajavahemikul 2017–2019 üsna stabiilsed, ent vähenesid uurimisperioodil, ehkki müügihinnast vähem, peamiselt etüleenglükooli tootmisel kasutatava peamise tooraine etüleeni väiksema maksumuse tõttu. |
| --- | --- |

(189)

Ühiku tootmiskulud olid valimisse kaasatud tootjatel ajavahemikul 2017–2019 üsna stabiilsed, ent vähenesid uurimisperioodil, ehkki müügihinnast vähem, peamiselt etüleenglükooli tootmisel kasutatava peamise tooraine etüleeni väiksema maksumuse tõttu.

| (190) | See osutab märkimisväärsele hinnasurvele, mis oli tingitud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mahu järsust suurenemisest. |
| --- | --- |

(190)

See osutab märkimisväärsele hinnasurvele, mis oli tingitud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mahu järsust suurenemisest.

4.5.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (191) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:










  Tabel 8


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (EUR) | [94 277 –115 227 ] | [95 581 –116 821 ] | [100 232 –122 506 ] | [98 732 –120 672 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 106 | 105 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(191)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 8

Tabel 8

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (EUR)

[94 277 –115 227 ]

[95 581 –116 821 ]

[100 232 –122 506 ]

[98 732 –120 672 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

106

106

105

105

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (192) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud töötaja kohta kasvasid vaatlusalusel perioodil 5 %. Kasv tulenes peamiselt inflatsioonist ja keemiatööstuses töötavate töötajate palkade väikesest iga-aastasest tõusust. |
| --- | --- |

(192)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud töötaja kohta kasvasid vaatlusalusel perioodil 5 %. Kasv tulenes peamiselt inflatsioonist ja keemiatööstuses töötavate töötajate palkade väikesest iga-aastasest tõusust.

4.5.3.3.   Varud

Varud

| (193) | Valimisse kaasatud liidu tootjate varud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:










  Tabel 9


  Varud |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Lõppvarud (tonnides) | [12 167 – 14 871 ] | [29 408 – 35 944 ] | [16 833 – 20 573 ] | [17 231 – 21 060 ] |
| Indeks | 100 | 242 | 138 | 142 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | [1,7 – 2,0] | [4,0 – 4,9] | [2,6 – 3,2] | [2,7 – 3,3] |
| Indeks | 100 | 239 | 155 | 162 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(193)

Valimisse kaasatud liidu tootjate varud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 9

Tabel 9

Varud

Varud

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

[12 167 – 14 871 ]

[29 408 – 35 944 ]

[16 833 – 20 573 ]

[17 231 – 21 060 ]

Indeks

Indeks

100

100

242

242

138

138

142

142

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

[1,7 – 2,0]

[4,0 – 4,9]

[2,6 – 3,2]

[2,7 – 3,3]

Indeks

Indeks

100

100

239

239

155

155

162

162

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (194) | Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud kasvasid vaatlusalusel perioodil 42 %. |
| --- | --- |

(194)

Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud kasvasid vaatlusalusel perioodil 42 %.

| (195) | Varud protsendina toodangust kasvasid vaatlusalusel perioodil 62 %. |
| --- | --- |

(195)

Varud protsendina toodangust kasvasid vaatlusalusel perioodil 62 %.

4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (196) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:










  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Liidus asuvatele sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | [16,7 – 20,5] | [18,6 – 22,7] | [–8,3 – –10,2] | [–10,8 – –13,2] |
| Indeks | 100 | 111 | –50 | –64 |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | [60 866 – 74 392 ] | [60 197 – 73 574 ] | [–7 005 – –8 562 ] | [–16 409 – –20 056 ] |
| Indeks | 100 | 99 | –12 | –27 |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | [5 613 – 6 860 ] | [1 316 – 1 609 ] | [1 926 – 2 354 ] | [2 055 – 2 512 ] |
| Indeks | 100 | 23 | 34 | 37 |
| Investeeringutasuvus (%) | [177 – 216] | [194 – 237] | [–34 – –41] | [–27 – –34] |
| Indeks | 100 | 110 | –19 | –16 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(196)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidus asuvatele sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

[16,7 – 20,5]

[18,6 – 22,7]

[–8,3 – –10,2]

[–10,8 – –13,2]

Indeks

Indeks

100

100

111

111

–50

–50

–64

–64

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

[60 866 – 74 392 ]

[60 197 – 73 574 ]

[–7 005 – –8 562 ]

[–16 409 – –20 056 ]

Indeks

100

100

99

99

–12

–12

–27

–27

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

[5 613 – 6 860 ]

[1 316 – 1 609 ]

[1 926 – 2 354 ]

[2 055 – 2 512 ]

Indeks

Indeks

100

100

23

23

34

34

37

37

Investeeringutasuvus (%)

[177 – 216]

[194 – 237]

[–34 – –41]

[–27 – –34]

Indeks

Indeks

100

100

110

110

–19

–19

–16

–16

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

| (197) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse väljaselgitamiseks tegi komisjon kindlaks sõltumatutele liidu klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil, alates 2019. aastast, vähenes kasumlikkus märkimisväärselt keskmiste müügihindade ja tootmiskulude muutuste tõttu, mida on kirjeldatud põhjendustes 188 ja 189. Asjaomastest riikidest pärit impordi märkimisväärse mahu survel pidi liidu tootmisharu langetama müügihindu oluliselt allapoole tootmiskulusid, jäädes seetõttu uurimisperioodil suurde kahjumisse, mille määr oli vahemikus 10,8–13,2 %. |
| --- | --- |

(197)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse väljaselgitamiseks tegi komisjon kindlaks sõltumatutele liidu klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil, alates 2019. aastast, vähenes kasumlikkus märkimisväärselt keskmiste müügihindade ja tootmiskulude muutuste tõttu, mida on kirjeldatud põhjendustes 188 ja 189. Asjaomastest riikidest pärit impordi märkimisväärse mahu survel pidi liidu tootmisharu langetama müügihindu oluliselt allapoole tootmiskulusid, jäädes seetõttu uurimisperioodil suurde kahjumisse, mille määr oli vahemikus 10,8–13,2 %.

| (198) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus arenes üldjoontes sarnaselt kasumlikkuse suundumusega. Kuni 2018. aastani olid valimisse kaasatud liidu tootjate rahavood positiivsed, kuid alates 2019. aastast kajastasid nad üha negatiivsemat rahajääki. Kokkuvõttes vähenes rahavoog vaatlusalusel perioodil 127 %. See ohustab tõsiselt liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust rahastada. |
| --- | --- |

(198)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus arenes üldjoontes sarnaselt kasumlikkuse suundumusega. Kuni 2018. aastani olid valimisse kaasatud liidu tootjate rahavood positiivsed, kuid alates 2019. aastast kajastasid nad üha negatiivsemat rahajääki. Kokkuvõttes vähenes rahavoog vaatlusalusel perioodil 127 %. See ohustab tõsiselt liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust rahastada.

| (199) | Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 67 %. Peaaegu kõik investeeringud tehti vananenud põhivara asendamiseks. Investeeringud, mille eesmärk oli suurendada tootmisvõimsust või tõhusust, olid marginaalsed, mis osutas halvenevatele turuväljavaadetele, s.t turuosa ja kasumlikkuse vähenemisele. |
| --- | --- |

(199)

Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 67 %. Peaaegu kõik investeeringud tehti vananenud põhivara asendamiseks. Investeeringud, mille eesmärk oli suurendada tootmisvõimsust või tõhusust, olid marginaalsed, mis osutas halvenevatele turuväljavaadetele, s.t turuosa ja kasumlikkuse vähenemisele.

| (200) | Investeeringutasuvus on kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See suurenes pisut 2018. aastal, kuid liikus seejärel ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul järsult miinusesse, peegeldades kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(200)

Investeeringutasuvus on kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See suurenes pisut 2018. aastal, kuid liikus seejärel ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul järsult miinusesse, peegeldades kasumlikkuse suundumust.

| (201) | Kolm valimisse kaasatud liidu tootjat kuuluvad suurtesse kontsernidesse ja seega on nende kapitali kaasamise võime parem kui eraldiseisvatel sarnases finantsolukorras äriühingutel. Kuna aga nende finantsolukord on nii märkimisväärselt halvenenud, on nende suutlikkus tulevikus kapitali kaasata selgelt ohus. |
| --- | --- |

(201)

Kolm valimisse kaasatud liidu tootjat kuuluvad suurtesse kontsernidesse ja seega on nende kapitali kaasamise võime parem kui eraldiseisvatel sarnases finantsolukorras äriühingutel. Kuna aga nende finantsolukord on nii märkimisväärselt halvenenud, on nende suutlikkus tulevikus kapitali kaasata selgelt ohus.

4.5.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (202) | Asjaomastest riikidest pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 38 %. Liidu üsna stabiilse tarbimise juures kasvas asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa 2017. aasta 31,6 %lt uurimisperioodil 44,1 %le. See turuosa kasv toimus liidu tootmisharu arvelt; liidu tootmisharu kaotas vabaturul 10,7 protsendipunkti oma turuosast. |
| --- | --- |

(202)

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 38 %. Liidu üsna stabiilse tarbimise juures kasvas asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa 2017. aasta 31,6 %lt uurimisperioodil 44,1 %le. See turuosa kasv toimus liidu tootmisharu arvelt; liidu tootmisharu kaotas vabaturul 10,7 protsendipunkti oma turuosast.

| (203) | Asjaomaste riikide turuosa suurenemine liidu turul oli võimalik märkimisväärse hinnasurve tõttu, sest uurimisperioodil müüdi asjaomastest riikidest imporditud tooteid hinnaga, mis oli liidu tootmisharu kuludest keskmiselt [12–15] % madalam. Seega vähenes asjaomastest riikidest imporditud toodete hind vaatlusalusel perioodil 35 %. Selleks et säilitada mõistlik turuosa ja tootmismaht majanduslikul tasemel, ei olnud liidu tootmisharul muud valikut kui hindu alandada. Kuigi etüleeni hinna languse tõttu vähenesid ka tootmiskulud, oli impordi hinnasurve nii suur, et see sundis liidu tootmisharu langetama hindu allapoole tootmiskulusid, mistõttu uurimisperioodi lõpuks jäädi suurde kahjumisse. |
| --- | --- |

(203)

Asjaomaste riikide turuosa suurenemine liidu turul oli võimalik märkimisväärse hinnasurve tõttu, sest uurimisperioodil müüdi asjaomastest riikidest imporditud tooteid hinnaga, mis oli liidu tootmisharu kuludest keskmiselt [12–15] % madalam. Seega vähenes asjaomastest riikidest imporditud toodete hind vaatlusalusel perioodil 35 %. Selleks et säilitada mõistlik turuosa ja tootmismaht majanduslikul tasemel, ei olnud liidu tootmisharul muud valikut kui hindu alandada. Kuigi etüleeni hinna languse tõttu vähenesid ka tootmiskulud, oli impordi hinnasurve nii suur, et see sundis liidu tootmisharu langetama hindu allapoole tootmiskulusid, mistõttu uurimisperioodi lõpuks jäädi suurde kahjumisse.

| (204) | Sellise turuolukorra tõttu oli kõikide peamiste makromajanduslike kahjunäitajate suundumus vaatlusalusel perioodil negatiivne. Tootmismaht ja müügimaht vabaturul vähenesid vastavalt 19 % ja 18 %. Tööhõive ja tootlikkus vähenesid vastavalt 7 % ja 13 %. |
| --- | --- |

(204)

Sellise turuolukorra tõttu oli kõikide peamiste makromajanduslike kahjunäitajate suundumus vaatlusalusel perioodil negatiivne. Tootmismaht ja müügimaht vabaturul vähenesid vastavalt 19 % ja 18 %. Tööhõive ja tootlikkus vähenesid vastavalt 7 % ja 13 %.

| (205) | Samuti halvenesid peamised mikromajanduslikud näitajad. Liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele vabaturul langesid vaatlusalusel perioodil 40 %, samal ajal kui nende kulud vähenesid vaid 13 %, mis põhjustas kasumlikkuse märgatava halvenemise: kui 2017. aastal teeniti kasumit määraga 16,7–20,5 %, siis uurimisperioodil jäädi kahjumisse, mille määr oli 10,8–13,2 %. Lõppvarud kasvasid 42 %. Rahavoog ja investeeringud vähenesid vastavalt 127 % ja 63 %. |
| --- | --- |

(205)

Samuti halvenesid peamised mikromajanduslikud näitajad. Liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele vabaturul langesid vaatlusalusel perioodil 40 %, samal ajal kui nende kulud vähenesid vaid 13 %, mis põhjustas kasumlikkuse märgatava halvenemise: kui 2017. aastal teeniti kasumit määraga 16,7–20,5 %, siis uurimisperioodil jäädi kahjumisse, mille määr oli 10,8–13,2 %. Lõppvarud kasvasid 42 %. Rahavoog ja investeeringud vähenesid vastavalt 127 % ja 63 %.

| (206) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(206)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (207) | CPME väitel näitavad uurimisperioodijärgsed andmed, et liidu tootmisharu taastub väidetavast kahjust, mida kanti 2020. aasta esimesel poolel, kuna 2020. aasta juulist novembrini etüleenglükooli hinnad tõusid. |
| --- | --- |

(207)

CPME väitel näitavad uurimisperioodijärgsed andmed, et liidu tootmisharu taastub väidetavast kahjust, mida kanti 2020. aasta esimesel poolel, kuna 2020. aasta juulist novembrini etüleenglükooli hinnad tõusid.

| (208) | See teave jääb väljapoole uurimisperioodi ja on igal juhul liiga fragmentaarne, et teha järeldusi kahjustava dumpingu kohta. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(208)

See teave jääb väljapoole uurimisperioodi ja on igal juhul liiga fragmentaarne, et teha järeldusi kahjustava dumpingu kohta. Seetõttu lükati see väide tagasi.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

| (209) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu ekspordimahud, müük suletud turul, muud kasumlikumad tooted kui etüleenglükool, amortisatsioonikulud, tooraine hind/konkurentsivõime puudumine, COVID-19 pandeemia, etüleenglükool kui ülemaailmselt kaubeldav kaup, nafta hind, USA-Hiina „kaubandussõda“, üleilmne hinnalangus vaatlusalusel perioodil, endale ise tekitatud kahju ja polüetüleentereftalaadi import liitu. |
| --- | --- |

(209)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu ekspordimahud, müük suletud turul, muud kasumlikumad tooted kui etüleenglükool, amortisatsioonikulud, tooraine hind/konkurentsivõime puudumine, COVID-19 pandeemia, etüleenglükool kui ülemaailmselt kaubeldav kaup, nafta hind, USA-Hiina „kaubandussõda“, üleilmne hinnalangus vaatlusalusel perioodil, endale ise tekitatud kahju ja polüetüleentereftalaadi import liitu.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (210) | Asjaomastest riikidest pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 38 % ja selle impordi turuosa suurenes 2017. aasta 31,6 %lt uurimisperioodiks 44,1 %le. See areng toimus hoolimata suhteliselt stabiilsest tarbimisest vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(210)

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 38 % ja selle impordi turuosa suurenes 2017. aasta 31,6 %lt uurimisperioodiks 44,1 %le. See areng toimus hoolimata suhteliselt stabiilsest tarbimisest vaatlusalusel perioodil.

| (211) | Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 35 %: USAst pärit impordi hinnad langesid 41 % ja Saudi Araabiast pärit impordi hinnad 33 %. See müügihindade langus oli eriti ilmne 2019. aastal, mil asjaomastest riikidest pärit impordi maht kasvas 46 % võrreldes 2017. aastaga. Uurimisperioodil lõi asjaomastest riikidest pärit import liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt [7,6–9,3] % võrra ning kõnealuse impordi hinnad olid keskmiselt [12–15] % madalamad kui liidu tootmisharu kulud. |
| --- | --- |

(211)

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 35 %: USAst pärit impordi hinnad langesid 41 % ja Saudi Araabiast pärit impordi hinnad 33 %. See müügihindade langus oli eriti ilmne 2019. aastal, mil asjaomastest riikidest pärit impordi maht kasvas 46 % võrreldes 2017. aastaga. Uurimisperioodil lõi asjaomastest riikidest pärit import liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt [7,6–9,3] % võrra ning kõnealuse impordi hinnad olid keskmiselt [12–15] % madalamad kui liidu tootmisharu kulud.

| (212) | On selge, et langevate hindadega impordi suurel kasvul oli oluline osa liidu tootmisharu majandusnäitajate halvenemises. Etüleenglükool on homogeenne kaup, mille müük klientidele sõltub peaaegu eranditult hinnast. Seetõttu on ka väikesel hinnavahel olulised tagajärjed. |
| --- | --- |

(212)

On selge, et langevate hindadega impordi suurel kasvul oli oluline osa liidu tootmisharu majandusnäitajate halvenemises. Etüleenglükool on homogeenne kaup, mille müük klientidele sõltub peaaegu eranditult hinnast. Seetõttu on ka väikesel hinnavahel olulised tagajärjed.

| (213) | Komisjon leidis, et olenemata võimalikust hinna allalöömisest sundis dumpinguhinnaga import igal juhul liidu tootjaid langetama hindu tasemeni, kus liidu tootjad kandsid märkimisväärset kahju. Kuigi liidu tootmisharu keskmised ühikukulud vähenesid vaatlusalusel perioodil 13 %, ei olnud see piisav, et korvata dumpinguhinnaga impordi põhjustatud järsu hinnalanguse mõju. Liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele vabaturul langesid vaatlusalusel perioodil 40 % ehk märksa rohkem kui liidu tootjate kulud. Selle tulemusena liikus liidu tootmisharu, kus enne dumpinguhinnaga impordi sissevoolu teeniti kasumeid, alates 2019. aastast tugevasse miinusesse ning kajastas kahjumid, mille määr 2019. aastal oli vahemikus 8,3 %–10,2 % ja uurimisperioodil vahemikus 10,8 %–13,2 %. Need märkimisväärsed kahjud muudavad liidu tootmisharu tegevuse jätkamise majandusliku põhjendatuse küsitavaks. |
| --- | --- |

(213)

Komisjon leidis, et olenemata võimalikust hinna allalöömisest sundis dumpinguhinnaga import igal juhul liidu tootjaid langetama hindu tasemeni, kus liidu tootjad kandsid märkimisväärset kahju. Kuigi liidu tootmisharu keskmised ühikukulud vähenesid vaatlusalusel perioodil 13 %, ei olnud see piisav, et korvata dumpinguhinnaga impordi põhjustatud järsu hinnalanguse mõju. Liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele vabaturul langesid vaatlusalusel perioodil 40 % ehk märksa rohkem kui liidu tootjate kulud. Selle tulemusena liikus liidu tootmisharu, kus enne dumpinguhinnaga impordi sissevoolu teeniti kasumeid, alates 2019. aastast tugevasse miinusesse ning kajastas kahjumid, mille määr 2019. aastal oli vahemikus 8,3 %–10,2 % ja uurimisperioodil vahemikus 10,8 %–13,2 %. Need märkimisväärsed kahjud muudavad liidu tootmisharu tegevuse jätkamise majandusliku põhjendatuse küsitavaks.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (214) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:











  Tabel 11


  Import kolmandatest riikidest |
| --- | --- |
| Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Venemaa | Maht (tonnides) | 20 295 | 10 113 | 14 494 | 20 126 |
| | Indeks | 100 | 50 | 71 | 99 |
| | Turuosa (%) | 1,3 | 0,6 | 0,9 | 1,3 |
| | Keskmine hind (EUR/tonn) | 727 | 810 | 527 | 394 |
| | Indeks | 100 | 111 | 72 | 54 |
| Kuveit | Maht (tonnides) | 0 | 11 820 | 15 767 | 9 319 |
| | Indeks | | 100 | 133 | 79 |
| | Turuosa (%) | 0,0 | 0,7 | 1,0 | 0,6 |
| | Keskmine hind (EUR/tonn) | | 492 | 358 | 320 |
| | Indeks | | 100 | 73 | 65 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 78 707 | 63 725 | 49 400 | 41 110 |
| | Indeks | 100 | 81 | 63 | 52 |
| | Turuosa (%) | 5,2 | 4,0 | 3,1 | 2,7 |
| | Keskmine hind (EUR/tonn) | 778 | 878 | 670 | 571 |
| | Indeks | 100 | 113 | 86 | 73 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid | Maht (tonnides) | 99 002 | 85 658 | 79 661 | 70 556 |
| | Indeks | 100 | 87 | 80 | 71 |
| | Turuosa (%) | 6,5 | 5,3 | 4,9 | 4,7 |
| | Keskmine hind (EUR/tonn) | 768 | 817 | 582 | 487 |
| | Indeks | 100 | 106 | 76 | 63 |
| Allikas: Eurostat. |

(214)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 11

Tabel 11

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Venemaa

Maht (tonnides)

20 295

10 113

14 494

20 126

Indeks

Indeks

100

100

50

50

71

71

99

99

Turuosa (%)

1,3

0,6

0,9

1,3

Keskmine hind (EUR/tonn)

727

810

527

394

Indeks

Indeks

100

100

111

111

72

72

54

54

Kuveit

Maht (tonnides)

0

11 820

15 767

9 319

Indeks

Indeks

100

100

133

133

79

79

Turuosa (%)

0,0

0,7

1,0

0,6

Keskmine hind (EUR/tonn)

492

358

320

Indeks

Indeks

100

100

73

73

65

65

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

78 707

63 725

49 400

41 110

Indeks

Indeks

100

100

81

81

63

63

52

52

Turuosa (%)

5,2

4,0

3,1

2,7

Keskmine hind (EUR/tonn)

778

878

670

571

Indeks

Indeks

100

100

113

113

86

86

73

73

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid

Maht (tonnides)

99 002

85 658

79 661

70 556

Indeks

Indeks

100

100

87

87

80

80

71

71

Turuosa (%)

6,5

5,3

4,9

4,7

Keskmine hind (EUR/tonn)

768

817

582

487

Indeks

Indeks

100

100

106

106

76

76

63

63

Allikas: Eurostat.

Allikas: Eurostat.

| (215) | Import asjaomastest riikidest moodustas 2019. aastal ja uurimisperioodil ligikaudu 90 % liidu koguimpordist. Venemaalt ja Kuveidist pärit import moodustas uurimisperioodil vastavalt 2,7 % ja 1,3 % liidu koguimpordist. |
| --- | --- |

(215)

Import asjaomastest riikidest moodustas 2019. aastal ja uurimisperioodil ligikaudu 90 % liidu koguimpordist. Venemaalt ja Kuveidist pärit import moodustas uurimisperioodil vastavalt 2,7 % ja 1,3 % liidu koguimpordist.

| (216) | Venemaalt pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil 1 % ning selle turuosa vähenes 2018. ja 2019. aastal, kuid kasvas uurimisperioodil samale tasemele kui 2017. aastal, s.t 1,2 %ni. Venemaalt pärit impordi keskmine hind oli 2017. ja 2018. aastal kõrgem ning 2019. aastal ja uurimisperioodil madalam kui asjaomastest riikidest pärit impordi hind. |
| --- | --- |

(216)

Venemaalt pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil 1 % ning selle turuosa vähenes 2018. ja 2019. aastal, kuid kasvas uurimisperioodil samale tasemele kui 2017. aastal, s.t 1,2 %ni. Venemaalt pärit impordi keskmine hind oli 2017. ja 2018. aastal kõrgem ning 2019. aastal ja uurimisperioodil madalam kui asjaomastest riikidest pärit impordi hind.

| (217) | Kuveidist pärit import vähenes 2018. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 21 % (2017. aastal Kuveidist ei imporditud) ning selle turuosa vähenes samal perioodil 0,7 %lt 0,6 %le. Kuveidist pärit impordi keskmised hinnad olid madalamad kui asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(217)

Kuveidist pärit import vähenes 2018. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 21 % (2017. aastal Kuveidist ei imporditud) ning selle turuosa vähenes samal perioodil 0,7 %lt 0,6 %le. Kuveidist pärit impordi keskmised hinnad olid madalamad kui asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad.

| (218) | Import muudest kolmandatest riikidest ja selle turuosa vähenesid vaatlusalusel perioodil peaaegu poole võrra; uurimisperioodil moodustas selle impordi turuosa 2,7 %. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(218)

Import muudest kolmandatest riikidest ja selle turuosa vähenesid vaatlusalusel perioodil peaaegu poole võrra; uurimisperioodil moodustas selle impordi turuosa 2,7 %. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad.

| (219) | Eeltoodu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et muudest riikidest pärit impordi areng võis liidu tootmisharu olukorrale avaldada üksnes marginaalset mõju, kui üldse. |
| --- | --- |

(219)

Eeltoodu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et muudest riikidest pärit impordi areng võis liidu tootmisharu olukorrale avaldada üksnes marginaalset mõju, kui üldse.

5.2.2.   Liidu tootmisharu ekspordimahud

Liidu tootmisharu ekspordimahud

| (220) | Liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:










  Tabel 12


  Liidu tootmisharu ekspordimahud |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Ekspordi kogumaht (tonnides) | 46 427 | 29 730 | 23 329 | 23 743 |
| Indeks | 100 | 66 | 48 | 53 |
| Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine hind (EUR/tonn) | [681–833] | [734–898] | [483–590] | [343–419] |
| Indeks | 100 | 108 | 71 | 50 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad ja kaebuse esitajalt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(220)

Liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 12

Tabel 12

Liidu tootmisharu ekspordimahud

Liidu tootmisharu ekspordimahud

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Ekspordi kogumaht (tonnides)

46 427

29 730

23 329

23 743

Indeks

Indeks

100

100

66

66

48

48

53

53

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine hind (EUR/tonn)

[681–833]

[734–898]

[483–590]

[343–419]

Indeks

Indeks

100

100

108

108

71

71

50

50

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad ja kaebuse esitajalt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad ja kaebuse esitajalt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (221) | Nende eksport moodustas nii vaatlusalusel perioodil kui ka uurimisperioodil keskmiselt 3 % kogutoodangust. |
| --- | --- |

(221)

Nende eksport moodustas nii vaatlusalusel perioodil kui ka uurimisperioodil keskmiselt 3 % kogutoodangust.

| (222) | Kokkuvõttes vähenesid liidu tootmisharu eksport ja hinnad vastavalt 47 % ja 50 %. |
| --- | --- |

(222)

Kokkuvõttes vähenesid liidu tootmisharu eksport ja hinnad vastavalt 47 % ja 50 %.

| (223) | Võttes arvesse eksportmüügi piiratud ja vähenevat osakaalu liidu tootmisharu kogutoodangus, tegi komisjon esialgse järelduse, et ekspordimahud ei olnud liidu tootmisharu kantud olulise kahjuga seotud. |
| --- | --- |

(223)

Võttes arvesse eksportmüügi piiratud ja vähenevat osakaalu liidu tootmisharu kogutoodangus, tegi komisjon esialgse järelduse, et ekspordimahud ei olnud liidu tootmisharu kantud olulise kahjuga seotud.

| (224) | Mitsubishi Corporation väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud liidu tootmisharu väikestest ekspordimahtudest. |
| --- | --- |

(224)

Mitsubishi Corporation väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud liidu tootmisharu väikestest ekspordimahtudest.

| (225) | Komisjon ei nõustu selle väitega. Liidu tootmisharu ei ole orienteeritud ekspordile, sest nõudlus liidu turul on suurem kui liidu tootmisharu tootmisvõimsus. Liidu tootmisharu ei olnud ekspordile orienteeritud ka 2017. ja 2018. aastal, mil liidu tootmisharu teenis kasumeid. |
| --- | --- |

(225)

Komisjon ei nõustu selle väitega. Liidu tootmisharu ei ole orienteeritud ekspordile, sest nõudlus liidu turul on suurem kui liidu tootmisharu tootmisvõimsus. Liidu tootmisharu ei olnud ekspordile orienteeritud ka 2017. ja 2018. aastal, mil liidu tootmisharu teenis kasumeid.

5.2.3.   Müük suletud turul

Müük suletud turul

| (226) | Nagu on näidatud tabelis 1, vähenes liidu tootmisharu müük suletud turul vaatlusalusel perioodil 28 %. See müük moodustas aga suhteliselt väikese osa liidu tootmisharu kogutoodangust ehk 12,6 %. |
| --- | --- |

(226)

Nagu on näidatud tabelis 1, vähenes liidu tootmisharu müük suletud turul vaatlusalusel perioodil 28 %. See müük moodustas aga suhteliselt väikese osa liidu tootmisharu kogutoodangust ehk 12,6 %.

| (227) | Arvestades suletud turu väiksust, ei ole selle areng olulisel määral seotud liidu tootmisharu olukorra halvenemisega ega selgita seda. |
| --- | --- |

(227)

Arvestades suletud turu väiksust, ei ole selle areng olulisel määral seotud liidu tootmisharu olukorra halvenemisega ega selgita seda.

5.2.4.   Muud, kasumlikumad tooted kui etüleenglükool

Muud, kasumlikumad tooted kui etüleenglükool

| (228) | Mitu huvitatud isikut (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud liidu tootmisharu otsusest keskenduda etüleenglükooli asemel muudele, kasumlikumatele toodetele, kuivõrd etüleenglükoolitootjad saavad oma tootmise etüleenglükoolilt üle viia muudele etüleenoksiidi derivaatidele. Lisaks väideti, et see otsus suurendas etüleenglükooli tootmise püsikulusid ühiku kohta. Samuti väitis Arteco, et etüleenglükooli tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist ei saa vaadelda eraldi etüleenoksiidi derivaatide tootmise kasvust samadel tootmisliinidel. Lisaks väitis ta, et etüleenglükooli kasumlikkust ei saa vaadelda eraldi etüleenoksiidi derivaatide kasumlikkusest. |
| --- | --- |

(228)

Mitu huvitatud isikut (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud liidu tootmisharu otsusest keskenduda etüleenglükooli asemel muudele, kasumlikumatele toodetele, kuivõrd etüleenglükoolitootjad saavad oma tootmise etüleenglükoolilt üle viia muudele etüleenoksiidi derivaatidele. Lisaks väideti, et see otsus suurendas etüleenglükooli tootmise püsikulusid ühiku kohta. Samuti väitis Arteco, et etüleenglükooli tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist ei saa vaadelda eraldi etüleenoksiidi derivaatide tootmise kasvust samadel tootmisliinidel. Lisaks väitis ta, et etüleenglükooli kasumlikkust ei saa vaadelda eraldi etüleenoksiidi derivaatide kasumlikkusest.

| (229) | Uurimine neid väiteid ei kinnitanud. Liidu tootmisharu on jätkuvalt keskendunud etüleenglükooli tootmisele liidus. Valimisse kaasatud liidu tootjad toodavad etüleeni kontserni sees ning lisaks kontsernisiseselt etüleenglükooli ja muude toodete tootmiseks kasutamisele müüvad nad seda ka teistele isikutele. Seega on etüleenglükoolitootjatel juurdepääs piisavale kogusele etüleenoksiidile, et toota piisavalt etüleenglükooli ja muid etüleenoksiidi derivaate vastavalt oma tootmisvõimsusele. Liidu tootmisharu kavatseb suurendada ka etüleenoksiidi tootmisvõimsust, nagu on rõhutanud ka mitu huvitatud isikut, näiteks HELM. Liidu tootmisharu oli sunnitud etüleenglükooli tootmist vähendama, sest selle müügihind oli asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurve tõttu tootmiskuludest märkimisväärselt madalam. Kui liidu turul on taastatud võrdsed võimalused, jätkab liidu tootmisharu etüleenglükooli tootmist suuremas koguses, nagu ta tegi enne asjaomastest riikidest pärit impordi järsku kasvu. |
| --- | --- |

(229)

Uurimine neid väiteid ei kinnitanud. Liidu tootmisharu on jätkuvalt keskendunud etüleenglükooli tootmisele liidus. Valimisse kaasatud liidu tootjad toodavad etüleeni kontserni sees ning lisaks kontsernisiseselt etüleenglükooli ja muude toodete tootmiseks kasutamisele müüvad nad seda ka teistele isikutele. Seega on etüleenglükoolitootjatel juurdepääs piisavale kogusele etüleenoksiidile, et toota piisavalt etüleenglükooli ja muid etüleenoksiidi derivaate vastavalt oma tootmisvõimsusele. Liidu tootmisharu kavatseb suurendada ka etüleenoksiidi tootmisvõimsust, nagu on rõhutanud ka mitu huvitatud isikut, näiteks HELM. Liidu tootmisharu oli sunnitud etüleenglükooli tootmist vähendama, sest selle müügihind oli asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurve tõttu tootmiskuludest märkimisväärselt madalam. Kui liidu turul on taastatud võrdsed võimalused, jätkab liidu tootmisharu etüleenglükooli tootmist suuremas koguses, nagu ta tegi enne asjaomastest riikidest pärit impordi järsku kasvu.

| (230) | Seega tuleneb võimalik mõju püsikuludele otseselt dumpinguhinnaga impordi negatiivsest mõjust, mitte etüleenoksiidi derivaatide tootmisest. |
| --- | --- |

(230)

Seega tuleneb võimalik mõju püsikuludele otseselt dumpinguhinnaga impordi negatiivsest mõjust, mitte etüleenoksiidi derivaatide tootmisest.

| (231) | Peale selle ei tooda liidu tootmisharu muid tooteid, näiteks etüleenoksiidi derivaate, etüleenglükooliga samal tootmisliinil. Põhjendustes 174–201 hinnatud kahjunäitajad on seotud üksnes etüleenglükooli tootmise ja müügiga. Seetõttu ei saa etüleenglükooli kasumlikkust seostada muude toodete, näiteks etüleenoksiidi derivaatide kasumlikkusega, kuna need tooted ei ole uurimisega hõlmatud. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(231)

Peale selle ei tooda liidu tootmisharu muid tooteid, näiteks etüleenoksiidi derivaate, etüleenglükooliga samal tootmisliinil. Põhjendustes 174–201 hinnatud kahjunäitajad on seotud üksnes etüleenglükooli tootmise ja müügiga. Seetõttu ei saa etüleenglükooli kasumlikkust seostada muude toodete, näiteks etüleenoksiidi derivaatide kasumlikkusega, kuna need tooted ei ole uurimisega hõlmatud. Seetõttu lükati need väited tagasi.

5.2.5.   Amortisatsioonikulud

Amortisatsioonikulud

| (232) | Mitu huvitatud isikut (Arteco, HELM, Oxyde) väitsid, et liidu tootmisharu finantstulemused halvenesid suurte amortisatsioonikulude tõttu. |
| --- | --- |

(232)

Mitu huvitatud isikut (Arteco, HELM, Oxyde) väitsid, et liidu tootmisharu finantstulemused halvenesid suurte amortisatsioonikulude tõttu.

| (233) | Uurimisel leiti, et amortisatsioonikulud ei ole suured, moodustades tootmiskuludest 1–3 %. Seega ei olnud neil märkimisväärset mõju liidu tootmisharu finantstulemustele. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(233)

Uurimisel leiti, et amortisatsioonikulud ei ole suured, moodustades tootmiskuludest 1–3 %. Seega ei olnud neil märkimisväärset mõju liidu tootmisharu finantstulemustele. Seetõttu lükati see väide tagasi.

5.2.6.   Tooraine hind/konkurentsivõime puudumine

Tooraine hind/konkurentsivõime puudumine

| (234) | Mitu huvitatud isikut (Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde) väitsid, et liidu tootmisharu finantstulemuste halvenemine oli tingitud suurematest tootmiskuludest võrreldes asjaomaste riikide tootjatega, sest liidu tootjad kasutavad etüleeni tootmiseks kallimat toorainet (toorbensiin) kui nende USA ja Saudi Araabia konkurendid (kildagaas ja etaan) ning seetõttu puudub neil konkurentsivõime. Arteco väitis ka, et USA ja Saudi Araabia tootmisprotsessis toodetakse vähem kõrvaltooteid, mistõttu tehaste rajamine on odavam ja käitamine on vähem keerukas. Lisaks väitis ta, et liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes suurte energiakulude tõttu. |
| --- | --- |

(234)

Mitu huvitatud isikut (Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde) väitsid, et liidu tootmisharu finantstulemuste halvenemine oli tingitud suurematest tootmiskuludest võrreldes asjaomaste riikide tootjatega, sest liidu tootjad kasutavad etüleeni tootmiseks kallimat toorainet (toorbensiin) kui nende USA ja Saudi Araabia konkurendid (kildagaas ja etaan) ning seetõttu puudub neil konkurentsivõime. Arteco väitis ka, et USA ja Saudi Araabia tootmisprotsessis toodetakse vähem kõrvaltooteid, mistõttu tehaste rajamine on odavam ja käitamine on vähem keerukas. Lisaks väitis ta, et liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes suurte energiakulude tõttu.

| (235) | Komisjon ei nõustunud selle väitega. Kuigi on tõsi, et USA ja Saudi Araabia tootjatel võis olla mõningane kulueelis seoses teatavate toorainetega, ei takistanud see liidu tootmisharul saavutamast kõrgeid kasumimarginaale 2017. ja 2018. aastal (vt tabel 10), s.t enne asjaomastest riikidest pärit ja järsult langevate hindadega impordi suurt kasvu. Seega oli liidu tootmisharu raske finantsolukord tingitud dumpinguhinnaga impordist, mitte erinevatest kasutatavatest toorainetest. |
| --- | --- |

(235)

Komisjon ei nõustunud selle väitega. Kuigi on tõsi, et USA ja Saudi Araabia tootjatel võis olla mõningane kulueelis seoses teatavate toorainetega, ei takistanud see liidu tootmisharul saavutamast kõrgeid kasumimarginaale 2017. ja 2018. aastal (vt tabel 10), s.t enne asjaomastest riikidest pärit ja järsult langevate hindadega impordi suurt kasvu. Seega oli liidu tootmisharu raske finantsolukord tingitud dumpinguhinnaga impordist, mitte erinevatest kasutatavatest toorainetest.

| (236) | Mis puudutab väidet kõrvaltoodete kohta, siis Arteco ei põhjendanud oma väidet ühegi tõendiga ega täpsustanud, milliseid kõrvaltooteid ta silmas peab. Komisjon võib vaid oletada, et Arteco viitas teistele etüleenglükooli tootmise protsessis tekkivatele glükoolidele, nagu dietüleenglükool ja trietüleenglükool. Need tooted tekivad aga etüleenglükooli tootmisprotsessis olenemata sellest, millist lähteainet etüleeni tootmisel kasutatakse. Kuigi trietüleenglükooli ja dietüleenglükooli mahus võib tootjate lõikes esineda mõningaid erinevusi, on need erinevused väikesed ega saa seetõttu avaldada olulist mõju tootja finantstulemustele. Sellest hoolimata on dietüleenglükoolile ja trietüleenglükoolile olemas turg ning seega teenivad need tooted äriühingutele tulu. Samuti ei põhjendanud Arteco oma väidet kõnealuste tehaste ehitamise ja käitamise kohta. Etüleenglükoolitehased on liidus täielikult automatiseeritud ja eeldavad minimaalset tööjõu kaasamist, kuna etüleenglükooli tootmise protsess on üsna lihtne. Lõpuks, mis puudutab energiakulusid, siis uurimisel selgus, et need moodustavad liidu tootmisharu tootmiskuludest ligikaudu 3 %, mistõttu neil ei saanud olla märkimisväärset mõju liidu tootmisharu konkurentsivõimele. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(236)

Mis puudutab väidet kõrvaltoodete kohta, siis Arteco ei põhjendanud oma väidet ühegi tõendiga ega täpsustanud, milliseid kõrvaltooteid ta silmas peab. Komisjon võib vaid oletada, et Arteco viitas teistele etüleenglükooli tootmise protsessis tekkivatele glükoolidele, nagu dietüleenglükool ja trietüleenglükool. Need tooted tekivad aga etüleenglükooli tootmisprotsessis olenemata sellest, millist lähteainet etüleeni tootmisel kasutatakse. Kuigi trietüleenglükooli ja dietüleenglükooli mahus võib tootjate lõikes esineda mõningaid erinevusi, on need erinevused väikesed ega saa seetõttu avaldada olulist mõju tootja finantstulemustele. Sellest hoolimata on dietüleenglükoolile ja trietüleenglükoolile olemas turg ning seega teenivad need tooted äriühingutele tulu. Samuti ei põhjendanud Arteco oma väidet kõnealuste tehaste ehitamise ja käitamise kohta. Etüleenglükoolitehased on liidus täielikult automatiseeritud ja eeldavad minimaalset tööjõu kaasamist, kuna etüleenglükooli tootmise protsess on üsna lihtne. Lõpuks, mis puudutab energiakulusid, siis uurimisel selgus, et need moodustavad liidu tootmisharu tootmiskuludest ligikaudu 3 %, mistõttu neil ei saanud olla märkimisväärset mõju liidu tootmisharu konkurentsivõimele. Seetõttu lükati need väited tagasi.

5.2.7.   COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| (237) | Mitu huvitatud isikut (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) väitsid, et COVID-19 pandeemia mõjutas liidu etüleenglükooli tootmisharu 2020. aasta esimeses kvartalis ja veelgi enam 2020. aasta teises kvartalis. CPME väitel eelnes liidus etüleenglükooli tootmise ja müügi vähenemisele etüleenglükoolinõudluse vähenemine COVID-19 pandeemia tõttu. Täpsemalt väitis ta, et autode müügi (ja tootmise) seiskumine ja lendude peatamine liikumispiirangute ajal vähendasid ELis nõudlust etüleenglükooli järele, mida kasutatakse külmumis- ja jäätumisvastaste vedelike tootmiseks. |
| --- | --- |

(237)

Mitu huvitatud isikut (CPME, Arteco, HELM, Oxyde) väitsid, et COVID-19 pandeemia mõjutas liidu etüleenglükooli tootmisharu 2020. aasta esimeses kvartalis ja veelgi enam 2020. aasta teises kvartalis. CPME väitel eelnes liidus etüleenglükooli tootmise ja müügi vähenemisele etüleenglükoolinõudluse vähenemine COVID-19 pandeemia tõttu. Täpsemalt väitis ta, et autode müügi (ja tootmise) seiskumine ja lendude peatamine liikumispiirangute ajal vähendasid ELis nõudlust etüleenglükooli järele, mida kasutatakse külmumis- ja jäätumisvastaste vedelike tootmiseks.

| (238) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu olukord hakkas märkimisväärselt halvenema juba 2019. aastal, tükk aega enne COVID-19 pandeemia algust liidus (2020. aasta algus). Ükski liidu tootja ei sulgenud pandeemia ajal oma tootmiskohti, välja arvatud hooldustöödeks. Pealegi ei olnud pandeemia mõju liidu tarbimisele ühene: vähenenud nõudlust automootorite jahutusvedelike järele kompenseeris haiguspuhangu ajal kasvav nõudlus polüetüleentereftalaadi järele, mida kasutati vee, toidu ja käte desinfitseerimisvahendite kaitsepakendite valmistamiseks, nagu rõhutas ka SABIC. |
| --- | --- |

(238)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu olukord hakkas märkimisväärselt halvenema juba 2019. aastal, tükk aega enne COVID-19 pandeemia algust liidus (2020. aasta algus). Ükski liidu tootja ei sulgenud pandeemia ajal oma tootmiskohti, välja arvatud hooldustöödeks. Pealegi ei olnud pandeemia mõju liidu tarbimisele ühene: vähenenud nõudlust automootorite jahutusvedelike järele kompenseeris haiguspuhangu ajal kasvav nõudlus polüetüleentereftalaadi järele, mida kasutati vee, toidu ja käte desinfitseerimisvahendite kaitsepakendite valmistamiseks, nagu rõhutas ka SABIC.

| (239) | Kui tarbimine vähenes uurimisperioodil 2017. aastaga võrreldes vaid 1 % võrra, siis liidu tootmisharu toodang kahanes 19 %, tootmisvõimsuse rakendamine peaaegu 14 protsendipunkti, müük vabaturul 20 % ja turuosa 10,7 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(239)

Kui tarbimine vähenes uurimisperioodil 2017. aastaga võrreldes vaid 1 % võrra, siis liidu tootmisharu toodang kahanes 19 %, tootmisvõimsuse rakendamine peaaegu 14 protsendipunkti, müük vabaturul 20 % ja turuosa 10,7 protsendipunkti.

| (240) | Kuigi ei ole välistatud, et COVID-19 pandeemia mõjutas teataval määral liidu tootmisharu olukorda uurimisperioodi lõpus, tuleb kokkuvõttes otsustada, et see ei olnud liidu tootmisharu kantud olulise kahju peamine põhjus. |
| --- | --- |

(240)

Kuigi ei ole välistatud, et COVID-19 pandeemia mõjutas teataval määral liidu tootmisharu olukorda uurimisperioodi lõpus, tuleb kokkuvõttes otsustada, et see ei olnud liidu tootmisharu kantud olulise kahju peamine põhjus.

5.2.8.   Etüleenglükool kui ülemaailmselt turustatav kaup

Etüleenglükool kui ülemaailmselt turustatav kaup

| (241) | Arteco ja Oxyde väitsid, et USAst ja Saudi Araabiast pärit import liitu ei mõjutanud etüleenglükooli hinnakujundusmehhanismi, kuna tegemist on ülemaailmselt turustatava kaubaga, ning et kaebuse esitaja määras Euroopa lepingulise hinna. Lisaks väideti, et i) kõnealused hinnad peegeldavad hindu Aasia turul, kuna Hiina on maailma suurim etüleenglükooliturg, ja ii) etüleenglükooli hinnad on tihedalt seotud etüleenglükooli olulise lähteaine, s.t etüleeni hinnasuundumusega. Lisaks väideti, et 2019. aasta märtsist kuni 2020. aasta märtsini suurenes vahe etüleeni ja etüleenglükooli hinnasuundumuste vahel ning väidetavalt oli selle põhjuseks ülemaailmne etüleenglükooli pakkumise ja nõudluse vahekord, mida oli mõjutanud Hiina, ning et see hinnasuundumuste vahe suurenemine mõjutas negatiivselt liidu tootjate kasumlikkust. |
| --- | --- |

(241)

Arteco ja Oxyde väitsid, et USAst ja Saudi Araabiast pärit import liitu ei mõjutanud etüleenglükooli hinnakujundusmehhanismi, kuna tegemist on ülemaailmselt turustatava kaubaga, ning et kaebuse esitaja määras Euroopa lepingulise hinna. Lisaks väideti, et i) kõnealused hinnad peegeldavad hindu Aasia turul, kuna Hiina on maailma suurim etüleenglükooliturg, ja ii) etüleenglükooli hinnad on tihedalt seotud etüleenglükooli olulise lähteaine, s.t etüleeni hinnasuundumusega. Lisaks väideti, et 2019. aasta märtsist kuni 2020. aasta märtsini suurenes vahe etüleeni ja etüleenglükooli hinnasuundumuste vahel ning väidetavalt oli selle põhjuseks ülemaailmne etüleenglükooli pakkumise ja nõudluse vahekord, mida oli mõjutanud Hiina, ning et see hinnasuundumuste vahe suurenemine mõjutas negatiivselt liidu tootjate kasumlikkust.

| (242) | See väide ei vasta tõele. Liidu etüleenglükoolitootjad ei määra Euroopa lepingulist hinda. Euroopa lepinguline hind kajastab hinda ELis teataval ajahetkel, s.t see on indeks. Turul, kus on mitu ostjat ja müüjat, kajastab hind pakkumise ja nõudluse vahekorda turul ning seega ei saa üks ega mitu turuosalist seda teistest turuosalistest sõltumatult määrata. Tehingu hinda ei saa määrata ainult müüja. Kuna kaebuse esitaja tegutseb üksnes müügipoolel, ei saa ta selle indeksiga manipuleerida. Praktikas edastavad Euroopa lepingulise hinna kohta teavet mitu andmete esitajat. Selle teabe teevad kindlaks ja avaldavad sõltumatud turukonsultandid. Neli peamist andmete edastajat on ICIS, (10) IHS, (11) Wood Mackenzie Chemicals (12) ja Tecnon (13). Need turukonsultandid tuginevad anonüümsetele uuringutele, mille käigus kogutakse andmeid ostjate ja müüjate vahel kokku lepitud hindade kohta. Üldjoontes on nende turukonsultantide esitatavad Euroopa lepingulised hinnad omavahel kooskõlas. Euroopa lepingulise hinna uuringutes võivad osaleda kõik isikud, sealhulgas importijad, kes müüvad või ostavad etüleenglükooli turul olulistes kogustes. Euroopa lepinguline hind järgib tõepoolest teataval määral etüleenglükooli hinda Aasias, ja etüleeni kui peamise tooraine hinna muutumine mõjutab etüleenglükooli müügihinda. |
| --- | --- |

(242)

See väide ei vasta tõele. Liidu etüleenglükoolitootjad ei määra Euroopa lepingulist hinda. Euroopa lepinguline hind kajastab hinda ELis teataval ajahetkel, s.t see on indeks. Turul, kus on mitu ostjat ja müüjat, kajastab hind pakkumise ja nõudluse vahekorda turul ning seega ei saa üks ega mitu turuosalist seda teistest turuosalistest sõltumatult määrata. Tehingu hinda ei saa määrata ainult müüja. Kuna kaebuse esitaja tegutseb üksnes müügipoolel, ei saa ta selle indeksiga manipuleerida. Praktikas edastavad Euroopa lepingulise hinna kohta teavet mitu andmete esitajat. Selle teabe teevad kindlaks ja avaldavad sõltumatud turukonsultandid. Neli peamist andmete edastajat on ICIS, (10) IHS, (11) Wood Mackenzie Chemicals (12) ja Tecnon (13). Need turukonsultandid tuginevad anonüümsetele uuringutele, mille käigus kogutakse andmeid ostjate ja müüjate vahel kokku lepitud hindade kohta. Üldjoontes on nende turukonsultantide esitatavad Euroopa lepingulised hinnad omavahel kooskõlas. Euroopa lepingulise hinna uuringutes võivad osaleda kõik isikud, sealhulgas importijad, kes müüvad või ostavad etüleenglükooli turul olulistes kogustes. Euroopa lepinguline hind järgib tõepoolest teataval määral etüleenglükooli hinda Aasias, ja etüleeni kui peamise tooraine hinna muutumine mõjutab etüleenglükooli müügihinda.

10

11

12

13

| (243) | Liidu turul müüakse etüleenglükooli kas pikaajaliste lepingute alusel või ühekordsete tarnetena („hetketehingud“). Hinnangute kohaselt moodustab lepingute alusel toimuv müük ligikaudu 80 % kogumüügist liidus ja hetketehingute arvele langeb ülejäänud 20 %. Lepingujärgse müügi puhul põhineb hinnavalem Euroopa lepingulisel hinnal, millest on maha arvatud allahindlus. Kui Euroopa lepinguline hind on turuteabe edastajate avaldatud kuuindeks, nagu on selgitatud põhjenduses 242, siis allahindlused on konfidentsiaalsed. Müüjate vahelise konkurentsi aluseks on allahindlus. Lepingujärgse hinna üle peetakse läbirääkimisi igakuiselt ja seda mõjutavad hetkehinnad, sest etüleenglükooliga kaubeldakse väga läbipaistval turul, kus turuosalised kohanevad kiiresti dumpinguhinnaga impordist tingitud olukorraga. USA ja Saudi Araabia eksportijad, isegi kui nad seovad oma müügihinna liidu turul Euroopa lepingulise hinnaga, surusid etüleenglükooli müügihinna alla, suurendades ostjatele pakutavat allahindlust. Seetõttu ei saa kahjulikku mõju liidu turule omistada Euroopa lepingulise hinna indeksile kui sellisele. Kahju põhjustas madala hinnaga impordi sissevool liidu turule, mis alandas hetke- ja lepinguhindu ostjate kasuks. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(243)

Liidu turul müüakse etüleenglükooli kas pikaajaliste lepingute alusel või ühekordsete tarnetena („hetketehingud“). Hinnangute kohaselt moodustab lepingute alusel toimuv müük ligikaudu 80 % kogumüügist liidus ja hetketehingute arvele langeb ülejäänud 20 %. Lepingujärgse müügi puhul põhineb hinnavalem Euroopa lepingulisel hinnal, millest on maha arvatud allahindlus. Kui Euroopa lepinguline hind on turuteabe edastajate avaldatud kuuindeks, nagu on selgitatud põhjenduses 242, siis allahindlused on konfidentsiaalsed. Müüjate vahelise konkurentsi aluseks on allahindlus. Lepingujärgse hinna üle peetakse läbirääkimisi igakuiselt ja seda mõjutavad hetkehinnad, sest etüleenglükooliga kaubeldakse väga läbipaistval turul, kus turuosalised kohanevad kiiresti dumpinguhinnaga impordist tingitud olukorraga. USA ja Saudi Araabia eksportijad, isegi kui nad seovad oma müügihinna liidu turul Euroopa lepingulise hinnaga, surusid etüleenglükooli müügihinna alla, suurendades ostjatele pakutavat allahindlust. Seetõttu ei saa kahjulikku mõju liidu turule omistada Euroopa lepingulise hinna indeksile kui sellisele. Kahju põhjustas madala hinnaga impordi sissevool liidu turule, mis alandas hetke- ja lepinguhindu ostjate kasuks. Seetõttu lükati need väited tagasi.

5.2.9.   Nafta hind

Nafta hind

| (244) | CPME ja CIRFS väitsid, et etüleenglükooli hinna langus liidus oli põhjustatud naftahinna langusest uurimisperioodi teisel poolel, mitte dumpinguhinnaga impordist asjaomastest riikidest. |
| --- | --- |

(244)

CPME ja CIRFS väitsid, et etüleenglükooli hinna langus liidus oli põhjustatud naftahinna langusest uurimisperioodi teisel poolel, mitte dumpinguhinnaga impordist asjaomastest riikidest.

| (245) | Nagu on märgitud põhjenduses 234, põhineb etüleeni tootmine liidus toorbensiinil, mis on toornafta rafineerimisel saadav toode. Seepärast mõjutab naftahinna areng nii etüleeni maksumust ja hinda kui ka etüleenglükooli maksumust ja hinda. Nagu on selgitatud põhjenduses 205, vähenesid liidu tootmisharu tootmiskulud vaatlusalusel perioodil 13 %, samas kui etüleenglükooli müügihind langes palju rohkem, s.t 40 %. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(245)

Nagu on märgitud põhjenduses 234, põhineb etüleeni tootmine liidus toorbensiinil, mis on toornafta rafineerimisel saadav toode. Seepärast mõjutab naftahinna areng nii etüleeni maksumust ja hinda kui ka etüleenglükooli maksumust ja hinda. Nagu on selgitatud põhjenduses 205, vähenesid liidu tootmisharu tootmiskulud vaatlusalusel perioodil 13 %, samas kui etüleenglükooli müügihind langes palju rohkem, s.t 40 %. Seetõttu lükati see väide tagasi.

5.2.10.   USA-Hiina „kaubandussõda“

USA-Hiina „kaubandussõda“

| (246) | 2018. aasta augustis kehtestati Hiinas USA etüleenglükoolile täiendav 25 % suurune imporditollimaks, mis väidetavalt sundis USA tootjaid suunama oma ekspordi Hiina asemel liitu. Seetõttu väitsid mitu huvitatud isikut (Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde), et kahju peamine põhjus on Hiina ja USA vaheliste kaubandussuhete halvenemine. Need huvitatud isikud olid seisukohal, et pärast seda, kui 2020. aastal kehtestati ajutine vabastus kõnealustest tariifidest, oleks olukord liidu turul muutunud taas endiseks. |
| --- | --- |

(246)

2018. aasta augustis kehtestati Hiinas USA etüleenglükoolile täiendav 25 % suurune imporditollimaks, mis väidetavalt sundis USA tootjaid suunama oma ekspordi Hiina asemel liitu. Seetõttu väitsid mitu huvitatud isikut (Mitsubishi Corporation, Arteco, Oxyde), et kahju peamine põhjus on Hiina ja USA vaheliste kaubandussuhete halvenemine. Need huvitatud isikud olid seisukohal, et pärast seda, kui 2020. aastal kehtestati ajutine vabastus kõnealustest tariifidest, oleks olukord liidu turul muutunud taas endiseks.

| (247) | Need argumendid ei ole asjakohased, sest alusmääruses ja WTO dumpinguvastases lepingus sätestatud õiguslik standard on dumpinguhindadega impordi tekitatud kahju olemasolu, mitte poliitilised ega muud välised kaalutlused, mis võivad olla sellise impordiga seotud. Igal juhul märgib komisjon, et kuigi piiranguid tõepoolest leevendati, kohaldatakse täiendavaid tariife üldjuhul jätkuvalt ning ei ole selge, kuidas olukord edaspidi muutub. Lisaks on USA etüleenglükooli tootmisharu orienteeritud ekspordile ja selle tootmisvõimsus kasvab. Ka Hiinas suurendatakse etüleenglükooli tootmisharu tootmisvõimsust, et muutuda impordist sõltumatuks. Seetõttu on tõenäoline, et USA tootjate suur huvi liidu turu vastu jääb püsima, olenemata USA ja Hiina vahelistest vaidlustest. |
| --- | --- |

(247)

Need argumendid ei ole asjakohased, sest alusmääruses ja WTO dumpinguvastases lepingus sätestatud õiguslik standard on dumpinguhindadega impordi tekitatud kahju olemasolu, mitte poliitilised ega muud välised kaalutlused, mis võivad olla sellise impordiga seotud. Igal juhul märgib komisjon, et kuigi piiranguid tõepoolest leevendati, kohaldatakse täiendavaid tariife üldjuhul jätkuvalt ning ei ole selge, kuidas olukord edaspidi muutub. Lisaks on USA etüleenglükooli tootmisharu orienteeritud ekspordile ja selle tootmisvõimsus kasvab. Ka Hiinas suurendatakse etüleenglükooli tootmisharu tootmisvõimsust, et muutuda impordist sõltumatuks. Seetõttu on tõenäoline, et USA tootjate suur huvi liidu turu vastu jääb püsima, olenemata USA ja Hiina vahelistest vaidlustest.

5.2.11.   Ülemaailmne hinnalangus vaatlusalusel perioodil

Ülemaailmne hinnalangus vaatlusalusel perioodil

| (248) | Mitu huvitatud isikut (Mitsubishi, CIRFS) väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju langes kokku etüleenglükooli üleilmsete hindade ühe suurima langusega viimase kümne aasta jooksul, mis ei olnud omane üksnes liidu turule, vaid toimus kogu maailmaturul. Nende väitel oli see seotud etüleenglükooli ülemaailmse tootmisvõimsuse olulise suurenemise ja vastava ülemaailmse nõudluse puudumisega – ainuüksi 2018. aasta lõpus lisandus Hiinas täiendav tootmisvõimsus [1,5–2,5] miljonit tonni aastas. 2019. aasta novembri seisuga oli etüleenglükooli kogu tootmisvõimsus ligikaudu [37,5–38,5] miljonit tonni aastas, mis tähendab, et ülepakkumine moodustas [10–20] %, ja 2020. aasta jooksul lisandus märkimisväärne täiendav tootmisvõimsus. Seetõttu oli kahju väidetavalt põhjustatud pigem maailmaturu ajaloolistest madalatest hindadest kui dumpingust. |
| --- | --- |

(248)

Mitu huvitatud isikut (Mitsubishi, CIRFS) väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju langes kokku etüleenglükooli üleilmsete hindade ühe suurima langusega viimase kümne aasta jooksul, mis ei olnud omane üksnes liidu turule, vaid toimus kogu maailmaturul. Nende väitel oli see seotud etüleenglükooli ülemaailmse tootmisvõimsuse olulise suurenemise ja vastava ülemaailmse nõudluse puudumisega – ainuüksi 2018. aasta lõpus lisandus Hiinas täiendav tootmisvõimsus [1,5–2,5] miljonit tonni aastas. 2019. aasta novembri seisuga oli etüleenglükooli kogu tootmisvõimsus ligikaudu [37,5–38,5] miljonit tonni aastas, mis tähendab, et ülepakkumine moodustas [10–20] %, ja 2020. aasta jooksul lisandus märkimisväärne täiendav tootmisvõimsus. Seetõttu oli kahju väidetavalt põhjustatud pigem maailmaturu ajaloolistest madalatest hindadest kui dumpingust.

| (249) | Need asjaolud võivad anda lõpliku selgituse selle kohta, miks importi müüdi liidus dumpinguhindadega. Fakt on siiski, et eespool nimetatud hindade ja mahtude kaudu põhjustas kõnealune dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju – ning see on kohaldatav õiguslik standard vastavalt alusmäärusele ja WTO dumpinguvastasele lepingule, mis ei näe ette dumpingu kasuks otsustamise põhjuste analüüsi. Uurimine näitas, et etüleenglükooli tootmiseks on maailmas tõepoolest ülevõimsus. Saudi Araabia ja USA tootjad on oma tootmisvõimsust märkimisväärselt suurendanud ning hinnangute kohaselt suurendavad USA eksportijad tootmisvõimsust ligikaudu 6 miljoni tonnini aastas. Selle liigse tootmisvõimsuse tõttu otsisid USA ja Saudi Araabia eksportivad tootjad turge ja müüsid uurimisperioodil liidu turul märkimisväärses koguses etüleenglükooli dumpinguhinnaga. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(249)

Need asjaolud võivad anda lõpliku selgituse selle kohta, miks importi müüdi liidus dumpinguhindadega. Fakt on siiski, et eespool nimetatud hindade ja mahtude kaudu põhjustas kõnealune dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju – ning see on kohaldatav õiguslik standard vastavalt alusmäärusele ja WTO dumpinguvastasele lepingule, mis ei näe ette dumpingu kasuks otsustamise põhjuste analüüsi. Uurimine näitas, et etüleenglükooli tootmiseks on maailmas tõepoolest ülevõimsus. Saudi Araabia ja USA tootjad on oma tootmisvõimsust märkimisväärselt suurendanud ning hinnangute kohaselt suurendavad USA eksportijad tootmisvõimsust ligikaudu 6 miljoni tonnini aastas. Selle liigse tootmisvõimsuse tõttu otsisid USA ja Saudi Araabia eksportivad tootjad turge ja müüsid uurimisperioodil liidu turul märkimisväärses koguses etüleenglükooli dumpinguhinnaga. Seetõttu lükati see väide tagasi.

5.2.12.   Enesele ise tekitatud kahju

Enesele ise tekitatud kahju

| (250) | SABIC väitis, et üks liidu tootja võttis ühendust SABICiga, et turustada etüleenglükooli liidu turul, ning mitu liidu tootjatega seotud äriühingut (nagu on märgitud põhjenduses 40) importisid etüleenglükooli Saudi Araabiast, põhjustades liidu tootmisharule ise kahju. |
| --- | --- |

(250)

SABIC väitis, et üks liidu tootja võttis ühendust SABICiga, et turustada etüleenglükooli liidu turul, ning mitu liidu tootjatega seotud äriühingut (nagu on märgitud põhjenduses 40) importisid etüleenglükooli Saudi Araabiast, põhjustades liidu tootmisharule ise kahju.

| (251) | Mis puudutab väidet, et üks liidu tootja võttis ühendust SABICiga, et turustada Saudi Araabia etüleenglükooli liidu turul, siis uurimisel selgus, et SABICi ja asjaomase liidu tootja vahel lepingut ei sõlmitud. Lisaks võttis liidu tootja SABICiga selles küsimuses ühendust põhjusel, et hinnalanguse tõttu liidu turul, mis põhjustas märkimisväärset kahju, otsis see tootja muid võimalusi tegevuse jätkamiseks liidu etüleenglükooliturul. See on veel üks märk raskest olukorrast liidu tootmisharus. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(251)

Mis puudutab väidet, et üks liidu tootja võttis ühendust SABICiga, et turustada Saudi Araabia etüleenglükooli liidu turul, siis uurimisel selgus, et SABICi ja asjaomase liidu tootja vahel lepingut ei sõlmitud. Lisaks võttis liidu tootja SABICiga selles küsimuses ühendust põhjusel, et hinnalanguse tõttu liidu turul, mis põhjustas märkimisväärset kahju, otsis see tootja muid võimalusi tegevuse jätkamiseks liidu etüleenglükooliturul. See on veel üks märk raskest olukorrast liidu tootmisharus. Seetõttu lükati see väide tagasi.

5.2.13.   Polüetüleentereftalaadi import liitu

Polüetüleentereftalaadi import liitu

| (252) | Mitu huvitatud isikut (Arteco, HELM ja Oxyde) väitsid ilma sellekohaseid tõendeid esitamata, et etüleenglükooli tarbimist mõjutas polüetüleentereftalaadi suurenenud import liitu. |
| --- | --- |

(252)

Mitu huvitatud isikut (Arteco, HELM ja Oxyde) väitsid ilma sellekohaseid tõendeid esitamata, et etüleenglükooli tarbimist mõjutas polüetüleentereftalaadi suurenenud import liitu.

| (253) | See väide ei vasta tõele. Polüetüleentereftalaadi import liitu oli vaatlusalusel perioodil muutuva suurusega. Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 150, oli tarbimine vabaturul uurimisperioodi lõpuks suhteliselt stabiilne. Seega lükatakse see väide tagasi.










  Tabel 13


  Polüetüleentereftalaadi koguimport |
| --- | --- |
| | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| Maht | 706 254 645 | 704 017 403 | 877 616 849 | 797 676 108 |
| Indeks | 100 | 100 | 124 | 113 |
| Allikas: Eurostat. |

(253)

See väide ei vasta tõele. Polüetüleentereftalaadi import liitu oli vaatlusalusel perioodil muutuva suurusega. Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 150, oli tarbimine vabaturul uurimisperioodi lõpuks suhteliselt stabiilne. Seega lükatakse see väide tagasi.

Tabel 13

Tabel 13

Polüetüleentereftalaadi koguimport

Polüetüleentereftalaadi koguimport

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Maht

706 254 645

704 017 403

877 616 849

797 676 108

Indeks

Indeks

100

100

100

100

124

124

113

113

Allikas: Eurostat.

Allikas: Eurostat.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (254) | Dumpinguhindadega impordi ja asjaomaste riikide turuosa olulise suurenemise ning liidu tootjate müügi ja turuosa märkimisväärse vähenemise, hinnalanguse ja liidu tootmisharu finantsolukorra halvenemise vahel on selge ajaline kokkulangevus. |
| --- | --- |

(254)

Dumpinguhindadega impordi ja asjaomaste riikide turuosa olulise suurenemise ning liidu tootjate müügi ja turuosa märkimisväärse vähenemise, hinnalanguse ja liidu tootmisharu finantsolukorra halvenemise vahel on selge ajaline kokkulangevus.

| (255) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. Kõigi muude tegurite mõju liidu tootmisharu negatiivsele arengule – tootmise ja müügi vähenemisele, turuosa kaotusele, hinnalangusele, negatiivsele kasumlikkusele, investeeringutasuvusele ja rahavoole – oli väike. |
| --- | --- |

(255)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. Kõigi muude tegurite mõju liidu tootmisharu negatiivsele arengule – tootmise ja müügi vähenemisele, turuosa kaotusele, hinnalangusele, negatiivsele kasumlikkusele, investeeringutasuvusele ja rahavoole – oli väike.

| (256) | Eeltoodu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju ning et muud tegurid eraldi ega koos vaadelduna ei nõrgenda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. Kahju seisneb toodangu ja müügi vähenemises, turuosa kaotuses, hinnalanguses ning negatiivses kasumlikkuses, investeeringutasuvuses ja rahavoos. |
| --- | --- |

(256)

Eeltoodu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju ning et muud tegurid eraldi ega koos vaadelduna ei nõrgenda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. Kahju seisneb toodangu ja müügi vähenemises, turuosa kaotuses, hinnalanguses ning negatiivses kasumlikkuses, investeeringutasuvuses ja rahavoos.

6.   MEETMETE TASE

| (257) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust. |
| --- | --- |

(257)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust.

6.1.   Kahjumarginaal

Kahjumarginaal

| (258) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses. |
| --- | --- |

(258)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses.

| (259) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomastest riikidest pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kõigi kulude ja investeeringute, teadus-, arendus- ja uuendustegevuse katmiseks, ning loodetav kasumlikkuse tase tavapärastes konkurentsitingimustes. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %. |
| --- | --- |

(259)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomastest riikidest pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kõigi kulude ja investeeringute, teadus-, arendus- ja uuendustegevuse katmiseks, ning loodetav kasumlikkuse tase tavapärastes konkurentsitingimustes. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %.

| (260) | Asjaomastest riikidest pärit impordi maht suurenes märkimisväärselt ja impordihinnad langesid järsult alates 2019. aastast (nagu on näidatud tabelites 2 ja 3), muutes liidu tootjate tegevuse kahjumlikuks. Seda arvesse võttes määras komisjon kindlaks põhikasumi, mis katab tavapärastes konkurentsitingimustes kogukulud, tuginedes liidu tootjate kasumlikkusele enne dumpinguhinnaga impordi järsku kasvu, nimelt liidu tootjate 2017. ja 2018. aasta kasumimarginaalide kaalutud keskmisena. Sel viisil arvutatud põhikasumi määr on [17,5–19,5] %. |
| --- | --- |

(260)

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht suurenes märkimisväärselt ja impordihinnad langesid järsult alates 2019. aastast (nagu on näidatud tabelites 2 ja 3), muutes liidu tootjate tegevuse kahjumlikuks. Seda arvesse võttes määras komisjon kindlaks põhikasumi, mis katab tavapärastes konkurentsitingimustes kogukulud, tuginedes liidu tootjate kasumlikkusele enne dumpinguhinnaga impordi järsku kasvu, nimelt liidu tootjate 2017. ja 2018. aasta kasumimarginaalide kaalutud keskmisena. Sel viisil arvutatud põhikasumi määr on [17,5–19,5] %.

| (261) | Ükski valimisse kaasatud tootjatest ei esitanud alusmääruse artikli 7 lõike 2c alusel nõuet seoses tegemata jäänud investeeringutega ega teadus-, arendus- ja uuendustegevuse kuludega. |
| --- | --- |

(261)

Ükski valimisse kaasatud tootjatest ei esitanud alusmääruse artikli 7 lõike 2c alusel nõuet seoses tegemata jäänud investeeringutega ega teadus-, arendus- ja uuendustegevuse kuludega.

| (262) | Eeltoodu põhjal on mittekahjustav hind [610–746] eurot tonni kohta, mis tuleneb eespool nimetatud [17,5–19,5] % suuruse kasumimarginaali kohaldamisest valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(262)

Eeltoodu põhjal on mittekahjustav hind [610–746] eurot tonni kohta, mis tuleneb eespool nimetatud [17,5–19,5] % suuruse kasumimarginaali kohaldamisest valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil.

| (263) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon edaspidiseid kulusid, mis tulenevad mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest, ning mida liidu tootmisharu kannab meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(263)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon edaspidiseid kulusid, mis tulenevad mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest, ning mida liidu tootmisharu kannab meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2.

| (264) | Need kulud hõlmavad täiendavaid edaspidiseid kulusid (s.t pärast uurimisperioodil tekkinud tegelike kulude mahaarvamist), mille eesmärk on tagada vastavus ELi heitkogustega kauplemise süsteemile (edaspidi „ELi HKS“) ja ELi tööstusheidete direktiivile. ELi HKS on mitmepoolsete keskkonnalepingute täitmisel ELi poliitika nurgakivi. Tööstusheidete direktiiv on peamine ELi vahend, millega reguleeritakse tööstuskäitiste saasteainete heitkoguseid ja tagatakse seega samuti vastavus mitmepoolsetele keskkonnalepingutele. |
| --- | --- |

(264)

Need kulud hõlmavad täiendavaid edaspidiseid kulusid (s.t pärast uurimisperioodil tekkinud tegelike kulude mahaarvamist), mille eesmärk on tagada vastavus ELi heitkogustega kauplemise süsteemile (edaspidi „ELi HKS“) ja ELi tööstusheidete direktiivile. ELi HKS on mitmepoolsete keskkonnalepingute täitmisel ELi poliitika nurgakivi. Tööstusheidete direktiiv on peamine ELi vahend, millega reguleeritakse tööstuskäitiste saasteainete heitkoguseid ja tagatakse seega samuti vastavus mitmepoolsetele keskkonnalepingutele.

| (265) | ELi HKSi nõuete täitmisega seotud kulud arvutati keskmiste hinnanguliste täiendavate ELi saastekvootide alusel, mis tuleb osta meetmete kohaldamise perioodil (2021–2025). Arvutustes kasutatud saastekvootidest lahutati tasuta saadaolevad saastekvoodid ja need olid seotud üksnes vaatlusaluse tootega. ELi saastekvootide kulud määrati kindlaks Bloomberg New Energy Finance’i andmete põhjal (7. veebruari 2021. aasta väljavõte). ELi saastekvootide keskmine prognoositav hind ajavahemikul 2021–2025 on 36,24 eurot CO2-heite tonni kohta. Tööstusheidete direktiivi järgimise kulud arvutati valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud ja komisjoni ristkontrollitud andmete põhjal. Teave selle kohta, kuidas komisjon need täiendavad edaspidised nõuete täitmisega seotud kulud kindlaks tegi, on kättesaadav huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. |
| --- | --- |

(265)

ELi HKSi nõuete täitmisega seotud kulud arvutati keskmiste hinnanguliste täiendavate ELi saastekvootide alusel, mis tuleb osta meetmete kohaldamise perioodil (2021–2025). Arvutustes kasutatud saastekvootidest lahutati tasuta saadaolevad saastekvoodid ja need olid seotud üksnes vaatlusaluse tootega. ELi saastekvootide kulud määrati kindlaks Bloomberg New Energy Finance’i andmete põhjal (7. veebruari 2021. aasta väljavõte). ELi saastekvootide keskmine prognoositav hind ajavahemikul 2021–2025 on 36,24 eurot CO2-heite tonni kohta. Tööstusheidete direktiivi järgimise kulud arvutati valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud ja komisjoni ristkontrollitud andmete põhjal. Teave selle kohta, kuidas komisjon need täiendavad edaspidised nõuete täitmisega seotud kulud kindlaks tegi, on kättesaadav huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus.

2

| (266) | Komisjon tegi kindlaks, et need edaspidised nõuete täitmisega seotud kulud moodustavad [0,7–0,9] % uurimisperioodi tootmiskuludest, ning lisas need põhjenduses 262 nimetatud mittekahjustavale hinnale, et saada samasuguse toote kogu mittekahjustav hind liidu tootmisharu jaoks, s.t [616–752] eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(266)

Komisjon tegi kindlaks, et need edaspidised nõuete täitmisega seotud kulud moodustavad [0,7–0,9] % uurimisperioodi tootmiskuludest, ning lisas need põhjenduses 262 nimetatud mittekahjustavale hinnale, et saada samasuguse toote kogu mittekahjustav hind liidu tootmisharu jaoks, s.t [616–752] eurot tonni kohta.

| (267) | Seejärel määras komisjon kindlaks turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomaste riikide eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis tehti kindlaks hinna allalöömise arvutuste tegemisel, valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga uurimisperioodil. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(267)

Seejärel määras komisjon kindlaks turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomaste riikide eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis tehti kindlaks hinna allalöömise arvutuste tegemisel, valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga uurimisperioodil. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (268) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi muude äriühingute puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 127–130).








  Riik | Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal (%) | Ajutine kahjumarginaal (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % | 38,5 % |
| MEGlobal Americas Inc. | 38,3 % | 84,9 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 13,5 % | 46,9 % |
| Kõik muud äriühingud | 52,0 % | 115,0 % |
| Saudi Araabia Kuningriik | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % | 61,4 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | 61,4 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | 61,4 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | 61,4 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | 61,4 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | 61,4 % |
| Kõik muud äriühingud | 11,1 % | 61,4 % |

(268)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi muude äriühingute puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 127–130).

Riik

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal (%)

Ajutine kahjumarginaal (%)

Ameerika Ühendriigid

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

38,5 %

MEGlobal Americas Inc.

38,3 %

84,9 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

13,5 %

46,9 %

Kõik muud äriühingud

52,0 %

115,0 %

Saudi Araabia Kuningriik

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

61,4 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

61,4 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

61,4 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

61,4 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

61,4 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

61,4 %

Kõik muud äriühingud

11,1 %

61,4 %

6.2.   Järeldus meetmete taseme kohta

Järeldus meetmete taseme kohta

| (269) | Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2 kehtestada järgmised ajutised dumpinguvastased tollimaksud:







  Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % |
| MEGlobal Americas Inc. | 38,3 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 13,5 % |
| Kõik muud äriühingud | 52,0 % |
| Saudi Araabia Kuningriik | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| Kõik muud äriühingud | 11,1 % |

(269)

Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2 kehtestada järgmised ajutised dumpinguvastased tollimaksud:

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Ameerika Ühendriigid

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc.

38,3 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

13,5 %

Kõik muud äriühingud

52,0 %

Saudi Araabia Kuningriik

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Kõik muud äriühingud

11,1 %

7.   LIIDU HUVID

| (270) | Komisjon uuris, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate/kauplejate, kasutajate ja tarnijate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(270)

Komisjon uuris, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate/kauplejate, kasutajate ja tarnijate huvide hindamisest.

| (271) | Komisjon saatis teadaolevatele huvitatud isikutele küsimustikud. Ta sai küsimustikule vastused kahelt sõltumatult importijalt (Helm ja Oxyde) ja seitsmelt kasutajalt (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale). |
| --- | --- |

(271)

Komisjon saatis teadaolevatele huvitatud isikutele küsimustikud. Ta sai küsimustikule vastused kahelt sõltumatult importijalt (Helm ja Oxyde) ja seitsmelt kasutajalt (Arteco, Indorama Group, Neo Group, Novapet, PlastiVerd, Selenis, SIR Industriale).

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (272) | Liidus on 12 etüleenglükoolitootjat, kes kuuluvad üheksasse kontserni. Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul taastada kaotatud turuosa ning samas tõsta oma kasumlikkuse jätkusuutlikuks peetavale tasemele. |
| --- | --- |

(272)

Liidus on 12 etüleenglükoolitootjat, kes kuuluvad üheksasse kontserni. Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul taastada kaotatud turuosa ning samas tõsta oma kasumlikkuse jätkusuutlikuks peetavale tasemele.

| (273) | Liidu tootmisharu kantud kahju suurus muudab tema olukorra ebastabiilseks, võttes arvesse suurt kahjumit (uurimisperioodil –10,8 % – –13,2 %), mis tuleneb ebanormaalselt madalate hindade (vähenemine 40 % vabaturul) ning müügi (–18 % vabaturul) ja tootmise (–19 %) vähenemise samaaegsest mõjust, mis avaldab survet kuludele. |
| --- | --- |

(273)

Liidu tootmisharu kantud kahju suurus muudab tema olukorra ebastabiilseks, võttes arvesse suurt kahjumit (uurimisperioodil –10,8 % – –13,2 %), mis tuleneb ebanormaalselt madalate hindade (vähenemine 40 % vabaturul) ning müügi (–18 % vabaturul) ja tootmise (–19 %) vähenemise samaaegsest mõjust, mis avaldab survet kuludele.

| (274) | Meetmete kehtestamine on vajalik selleks, et hoida dumpinguhinnaga impordi suur mõju kontrolli all ja säilitada etüleenglükooli tootmine liidus. Ilma meetmeteta takistaks hinnalangusest ning müügi ja tootmise vähenemisest tulenev topeltsurve liidu tootmisharul kasumit teenimast, mistõttu liidu tootmisharul ei jää üle muud, kui lõpetada tootmine avatud turu jaoks, mis tähendab, et sisuliselt kaovad kõik liidu tootmisharu tootjad, kes ei ole seotud Saudi Araabia või USA huvidega. |
| --- | --- |

(274)

Meetmete kehtestamine on vajalik selleks, et hoida dumpinguhinnaga impordi suur mõju kontrolli all ja säilitada etüleenglükooli tootmine liidus. Ilma meetmeteta takistaks hinnalangusest ning müügi ja tootmise vähenemisest tulenev topeltsurve liidu tootmisharul kasumit teenimast, mistõttu liidu tootmisharul ei jää üle muud, kui lõpetada tootmine avatud turu jaoks, mis tähendab, et sisuliselt kaovad kõik liidu tootmisharu tootjad, kes ei ole seotud Saudi Araabia või USA huvidega.

| (275) | Kõnealune surve kasvab edaspidi veelgi, sest ülemaailmne ülevõimsus suureneb, nagu kinnitavad turgu tähelepanelikult jälgivad spetsialiseerunud konsultandid, nagu Wood Mackenzie ja ISIC. Hiina ja USA tegevuse tulemusena ületab kasvanud tootmisvõimsus aastatel 2021–2022 nõudlust mitme miljoni tonni võrra. Hiina tootmisvõimsuse oluline suurendamine vähendab järk-järgult USA ekspordivõimalusi, suurendades USA tootjate motivatsiooni leida turustusvõimalusi mujal. Need leitakse peamiselt ekspordi valdkonnas, sealhulgas liidus, kuna USA nõudlus kasvab vaid vähesel määral. Kuna Saudi Araabia järgib hinnalanguse suundumust (mis on põhiline viis kohaloleku tagamiseks sellel hinnapõhisel turul), näib pidev hinnasurve olevat tõenäoline. Seega on tõenäoline, et USA ja Saudi Araabia ühine kohalolek põhjustab juba niigi halvas olukorras olevale liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(275)

Kõnealune surve kasvab edaspidi veelgi, sest ülemaailmne ülevõimsus suureneb, nagu kinnitavad turgu tähelepanelikult jälgivad spetsialiseerunud konsultandid, nagu Wood Mackenzie ja ISIC. Hiina ja USA tegevuse tulemusena ületab kasvanud tootmisvõimsus aastatel 2021–2022 nõudlust mitme miljoni tonni võrra. Hiina tootmisvõimsuse oluline suurendamine vähendab järk-järgult USA ekspordivõimalusi, suurendades USA tootjate motivatsiooni leida turustusvõimalusi mujal. Need leitakse peamiselt ekspordi valdkonnas, sealhulgas liidus, kuna USA nõudlus kasvab vaid vähesel määral. Kuna Saudi Araabia järgib hinnalanguse suundumust (mis on põhiline viis kohaloleku tagamiseks sellel hinnapõhisel turul), näib pidev hinnasurve olevat tõenäoline. Seega on tõenäoline, et USA ja Saudi Araabia ühine kohalolek põhjustab juba niigi halvas olukorras olevale liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (276) | Meetmed kaotaksid suure osa dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahekordsest survest, võimaldades tootmisharul tõsta nii hindu kui ka mahte (müük, toodang ja tootmisvõimsuse rakendamine). Meetmete tase võimaldaks kõrvaldada finantskahju, mis liidu tootmisharu tulevikku ohustab. |
| --- | --- |

(276)

Meetmed kaotaksid suure osa dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahekordsest survest, võimaldades tootmisharul tõsta nii hindu kui ka mahte (müük, toodang ja tootmisvõimsuse rakendamine). Meetmete tase võimaldaks kõrvaldada finantskahju, mis liidu tootmisharu tulevikku ohustab.

| (277) | Komisjon teeb seetõttu järelduse, et ajutiste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(277)

Komisjon teeb seetõttu järelduse, et ajutiste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate/kauplejate, kasutajate ja tarnijate huvid

Sõltumatute importijate/kauplejate, kasutajate ja tarnijate huvid

7.2.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (278) | Uurimisel selgus, et ligikaudu 55 % orgaanilise keemiaprotsessi käigus toodetud etüleenglükoolist kasutatakse liidus polüetüleentereftalaadi tootmiseks (mida kasutatakse plastpudelite valmistamiseks), veidi alla 25 % etüleenglükoolist kasutatakse mootori jahutusvedelike tootmiseks ja ülejäänud veerand leiab kasutust muude tööstustoodete toorainena. |
| --- | --- |

(278)

Uurimisel selgus, et ligikaudu 55 % orgaanilise keemiaprotsessi käigus toodetud etüleenglükoolist kasutatakse liidus polüetüleentereftalaadi tootmiseks (mida kasutatakse plastpudelite valmistamiseks), veidi alla 25 % etüleenglükoolist kasutatakse mootori jahutusvedelike tootmiseks ja ülejäänud veerand leiab kasutust muude tööstustoodete toorainena.

| (279) | Liidu importijate/kauplejate ja kasutajate huvide analüüsimisel on olulised kolm asjaolu. |
| --- | --- |

(279)

Liidu importijate/kauplejate ja kasutajate huvide analüüsimisel on olulised kolm asjaolu.

| (280) | Esiteks, meetmete kehtestamata jätmine tooks kaasa selle, et kaebuse esitajad lõpetaksid tootmise avatud turule, vähendades seega kättesaadavaid tarneallikaid liidu turul. Liit sõltuks impordist kolmandatest riikidest, peamiselt Saudi Araabiast ja USAst. See ei oleks kasutajatele ebasoovitav mitte ainult konkurentsi, vaid ka importijate/kauplejate ja kasutajate varustuskindluse seisukohast. |
| --- | --- |

(280)

Esiteks, meetmete kehtestamata jätmine tooks kaasa selle, et kaebuse esitajad lõpetaksid tootmise avatud turule, vähendades seega kättesaadavaid tarneallikaid liidu turul. Liit sõltuks impordist kolmandatest riikidest, peamiselt Saudi Araabiast ja USAst. See ei oleks kasutajatele ebasoovitav mitte ainult konkurentsi, vaid ka importijate/kauplejate ja kasutajate varustuskindluse seisukohast.

| (281) | Teiseks, Taiwan, Singapur ja Korea on kättesaadavad alternatiivsed tarneallikad, mille kasutamata tootmisvõimsus võib spetsialiseerunud konsultantide sõnul täielikult katta Saudi Araabiast ja USAst pärit impordi mahu, kui see import peaks kaduma (mis on aga ebatõenäoline). Siiski tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk ei ole impordi peatamine, vaid võrdsete võimaluste taastamine liidu turul. |
| --- | --- |

(281)

Teiseks, Taiwan, Singapur ja Korea on kättesaadavad alternatiivsed tarneallikad, mille kasutamata tootmisvõimsus võib spetsialiseerunud konsultantide sõnul täielikult katta Saudi Araabiast ja USAst pärit impordi mahu, kui see import peaks kaduma (mis on aga ebatõenäoline). Siiski tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk ei ole impordi peatamine, vaid võrdsete võimaluste taastamine liidu turul.

| (282) | Kolmandaks, kavandatud meetmed on enamasti vahemikus 8,5–13,5 %, mis on märkimisväärne, kuid mitte takistav tase. |
| --- | --- |

(282)

Kolmandaks, kavandatud meetmed on enamasti vahemikus 8,5–13,5 %, mis on märkimisväärne, kuid mitte takistav tase.

7.3.   Sõltumatute importijate/kauplejate huvid

Sõltumatute importijate/kauplejate huvid

| (283) | Sõltumatute importijate/kauplejate koostöö tase oli kõrge: selles väga kontsentreeritud sektoris osalesid uurimises kaks peamist äriühingut. Nende arvele langeb valdav osa USAst pärit impordist. Need äriühingud impordivad ka Saudi Araabiast, kuigi palju vähem, sest suurema osa Saudi Araabia toodangust suunavad liidu turule SABICiga seotud importijad. |
| --- | --- |

(283)

Sõltumatute importijate/kauplejate koostöö tase oli kõrge: selles väga kontsentreeritud sektoris osalesid uurimises kaks peamist äriühingut. Nende arvele langeb valdav osa USAst pärit impordist. Need äriühingud impordivad ka Saudi Araabiast, kuigi palju vähem, sest suurema osa Saudi Araabia toodangust suunavad liidu turule SABICiga seotud importijad.

| (284) | Kuigi kumbki sõltumatu importija/kaupleja on meetmete vastu, ei oleks meetmete mõju ebaproportsionaalne. Osa tollimaksudest saab üle kanda kasutajatele (eelkõige jahutusvedelike ja muude tööstuslike kasutusalade segmentides – vt allpool). Ühe importija puhul ei moodusta etüleenglükooliga seotud tegevus liidus olulist osa tema käibest ja seega avaldaksid isegi täiemahulised tollimaksud tema äritegevusele marginaalset mõju. Teise importija puhul on etüleenglükooliga seotud tegevus liidu turul suuremahulisem, mistõttu mõju võib olla ulatuslikum. See sõltub suutlikkusest keskenduda segmendile, kus hinnatõusu saab hõlpsamalt osaliselt või täielikult kasutajatele üle kanda. Igal juhul näitas uurimine, et selle äriühingu finantsolukord ei sõltu tingimata etüleenglükooliga seotud põhjustest. |
| --- | --- |

(284)

Kuigi kumbki sõltumatu importija/kaupleja on meetmete vastu, ei oleks meetmete mõju ebaproportsionaalne. Osa tollimaksudest saab üle kanda kasutajatele (eelkõige jahutusvedelike ja muude tööstuslike kasutusalade segmentides – vt allpool). Ühe importija puhul ei moodusta etüleenglükooliga seotud tegevus liidus olulist osa tema käibest ja seega avaldaksid isegi täiemahulised tollimaksud tema äritegevusele marginaalset mõju. Teise importija puhul on etüleenglükooliga seotud tegevus liidu turul suuremahulisem, mistõttu mõju võib olla ulatuslikum. See sõltub suutlikkusest keskenduda segmendile, kus hinnatõusu saab hõlpsamalt osaliselt või täielikult kasutajatele üle kanda. Igal juhul näitas uurimine, et selle äriühingu finantsolukord ei sõltu tingimata etüleenglükooliga seotud põhjustest.

| (285) | Igal juhul on kõigile importijatele/kauplejatele kättesaadavad muud tarneallikad, mis leevendab meetmete mõju. |
| --- | --- |

(285)

Igal juhul on kõigile importijatele/kauplejatele kättesaadavad muud tarneallikad, mis leevendab meetmete mõju.

| (286) | Seega on kindlaks tehtud, et meetmete mõju importijatele/kauplejatele ei oleks ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(286)

Seega on kindlaks tehtud, et meetmete mõju importijatele/kauplejatele ei oleks ebaproportsionaalne.

7.4.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (287) | Vastused saadi kasutajatelt, kes hõlmasid tootmisahela järgmise etapi kõiki kolme segmenti, kus kasutatakse etüleenglükooli, ja kes väljendasid oma vastuseisu meetmetele. |
| --- | --- |

(287)

Vastused saadi kasutajatelt, kes hõlmasid tootmisahela järgmise etapi kõiki kolme segmenti, kus kasutatakse etüleenglükooli, ja kes väljendasid oma vastuseisu meetmetele.

| (288) | Jahutusvedelike segment, kus etüleenglükool on peamine sisend, jaguneb kaheks peamiseks allsegmendiks. Autotootjad (kellega on seotud kuni pool jahutusvedelikega seotud äritegevusest) vajavad spetsiifilisi sertifitseeritud segusid ning garanteeritud, stabiilset tarnevoogu. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 274, aitaksid meetmed omamaise toodangu säilimise kaudu tagada stabiilse tarnevoo. Võttes arvesse jahutusvedelike marginaalset mõju autotööstuse kuludele, saab selle allsegmendi tollimaksud väga tõenäoliselt suures osas üle kanda. Seega ei oleks meetmete mõju kasutajatele selles segmendis ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(288)

Jahutusvedelike segment, kus etüleenglükool on peamine sisend, jaguneb kaheks peamiseks allsegmendiks. Autotootjad (kellega on seotud kuni pool jahutusvedelikega seotud äritegevusest) vajavad spetsiifilisi sertifitseeritud segusid ning garanteeritud, stabiilset tarnevoogu. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 274, aitaksid meetmed omamaise toodangu säilimise kaudu tagada stabiilse tarnevoo. Võttes arvesse jahutusvedelike marginaalset mõju autotööstuse kuludele, saab selle allsegmendi tollimaksud väga tõenäoliselt suures osas üle kanda. Seega ei oleks meetmete mõju kasutajatele selles segmendis ebaproportsionaalne.

| (289) | Seevastu järelturu allsegment hõlmab tooteid, mille puhul on hinna ülekandmine keerulisem. Koostööd tegeva kasutaja olukord selles segmendis ei osuta, et meetmete mõju oleks ebaproportsionaalne. Igal juhul on kõigile importijatele/kauplejatele kättesaadavad muud tarneallikad, mis leevendab meetmete mõju. |
| --- | --- |

(289)

Seevastu järelturu allsegment hõlmab tooteid, mille puhul on hinna ülekandmine keerulisem. Koostööd tegeva kasutaja olukord selles segmendis ei osuta, et meetmete mõju oleks ebaproportsionaalne. Igal juhul on kõigile importijatele/kauplejatele kättesaadavad muud tarneallikad, mis leevendab meetmete mõju.

| (290) | Kolm kasutajat teiste tööstustoodete segmendist (kiud, kiled, vaigud) tegid koostööd. Meetmete mõju analüüsimisel ei ilmne marginaalsest oluliseni ulatuva mõju selget mustrit. See vastuoluline pilt osutab äriühinguspetsiifilistele olukordadele, mis ei ole seotud etüleenglükooli hinnatasemega, vaid muude teguritega. Seega ei oleks meetmed nende äriühingute edaspidise tegevuse seisukohast otsustava tähtsusega. Analüüs ei viita selliste kasutajate puhul avalduvale ebaproportsionaalsele mõjule, eriti kui seda võrrelda pikaajalise kasuga, mida pakub liidu tootmisharu tarnete mitmekesisus ja stabiilsus ning mis meetmete puudumisel ei oleks võimalik. |
| --- | --- |

(290)

Kolm kasutajat teiste tööstustoodete segmendist (kiud, kiled, vaigud) tegid koostööd. Meetmete mõju analüüsimisel ei ilmne marginaalsest oluliseni ulatuva mõju selget mustrit. See vastuoluline pilt osutab äriühinguspetsiifilistele olukordadele, mis ei ole seotud etüleenglükooli hinnatasemega, vaid muude teguritega. Seega ei oleks meetmed nende äriühingute edaspidise tegevuse seisukohast otsustava tähtsusega. Analüüs ei viita selliste kasutajate puhul avalduvale ebaproportsionaalsele mõjule, eriti kui seda võrrelda pikaajalise kasuga, mida pakub liidu tootmisharu tarnete mitmekesisus ja stabiilsus ning mis meetmete puudumisel ei oleks võimalik.

| (291) | Ligi 55 % etüleenglükooli kogutarbimisest langeb polüetüleentereftalaadisegmendi arvele. Etüleenglükool moodustab ligikaudu viiendiku polüetüleentereftalaadi kogukuludest; tegemist on suure hinnasurve all oleva tootega, millega seoses teenitavad kasumid on tavaliselt väikesed. Seetõttu võib ühe kuni kahe protsendipunkti mõju kasumlikkusele olla märkimisväärne. |
| --- | --- |

(291)

Ligi 55 % etüleenglükooli kogutarbimisest langeb polüetüleentereftalaadisegmendi arvele. Etüleenglükool moodustab ligikaudu viiendiku polüetüleentereftalaadi kogukuludest; tegemist on suure hinnasurve all oleva tootega, millega seoses teenitavad kasumid on tavaliselt väikesed. Seetõttu võib ühe kuni kahe protsendipunkti mõju kasumlikkusele olla märkimisväärne.

| (292) | Uurimises osales seitse äriühingut, kes kuuluvad nelja kontserni. Olukord on äriühinguti erinev. Mõne äriühingu kasum väheneks, kuid oleks siiski positiivne; teised madala kasumlikkusega äriühingud jõuaksid kasumiläveni; halvimate finantstulemustega äriühingute puhul suureneksid juba niigi suured kahjud veelgi, kuid proportsionaalselt mõõdukate summade võrra. |
| --- | --- |

(292)

Uurimises osales seitse äriühingut, kes kuuluvad nelja kontserni. Olukord on äriühinguti erinev. Mõne äriühingu kasum väheneks, kuid oleks siiski positiivne; teised madala kasumlikkusega äriühingud jõuaksid kasumiläveni; halvimate finantstulemustega äriühingute puhul suureneksid juba niigi suured kahjud veelgi, kuid proportsionaalselt mõõdukate summade võrra.

| (293) | Kõige kehvemate tulemustega äriühingute olukord sõltub struktuuriliselt muudest teguritest ning lõppkokkuvõttes ei määra kavandatud meetmed nende tegevust ja sadu töökohti, mida nad pakuvad; seega ei oleks meetmete mõju neile ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(293)

Kõige kehvemate tulemustega äriühingute olukord sõltub struktuuriliselt muudest teguritest ning lõppkokkuvõttes ei määra kavandatud meetmed nende tegevust ja sadu töökohti, mida nad pakuvad; seega ei oleks meetmete mõju neile ebaproportsionaalne.

| (294) | Kasumiläve juures kõikuva kasumiga äriühingute olukorras ei põhjustaks meetmed põhimõttelist muutust. Nende puhul võib olla vaja väliseid meetmeid (nt kaubanduse kaitsemeetmed kahjustava ebaausa kaubanduse korral) või ärimudeli sisemist kohandamist, et konkurentsivõimet tugevdada. Kuigi meetmete mõju ei pruugi olla otsustav, võivad kaalul olla mõnisada töökohta. |
| --- | --- |

(294)

Kasumiläve juures kõikuva kasumiga äriühingute olukorras ei põhjustaks meetmed põhimõttelist muutust. Nende puhul võib olla vaja väliseid meetmeid (nt kaubanduse kaitsemeetmed kahjustava ebaausa kaubanduse korral) või ärimudeli sisemist kohandamist, et konkurentsivõimet tugevdada. Kuigi meetmete mõju ei pruugi olla otsustav, võivad kaalul olla mõnisada töökohta.

| (295) | Jätkuvalt kasumit teenivaid äriühinguid võivad meetmed teataval määral mõjutada, kuid mitte ebaproportsionaalselt palju. |
| --- | --- |

(295)

Jätkuvalt kasumit teenivaid äriühinguid võivad meetmed teataval määral mõjutada, kuid mitte ebaproportsionaalselt palju.

| (296) | Igal juhul tuleks eespool nimetatud võimalikku mõju, mis ilmneb lühiajalises perspektiivis, kõrvutada kolme riskiga, mis ilmnevad keskpikas perspektiivis ja mis on seotud meetmete kehtestamata jätmisega (ja liidu tootmisharu tegevuse tõenäolise lõpetamisega, kuna praegune olukord ei ole jätkusuutlik): vähem tarneallikaid, väiksem tarnekindlus ja etüleenglükooli kõrgemad hinnad. Viimased võivad hõlpsasti jõuda kavandatud meetmete mõõduka tasemeni, avaldades negatiivset mõju, mis võib olla kavandatavate meetmete endi tekitatud mõjuga võrdne või sellest suuremgi. |
| --- | --- |

(296)

Igal juhul tuleks eespool nimetatud võimalikku mõju, mis ilmneb lühiajalises perspektiivis, kõrvutada kolme riskiga, mis ilmnevad keskpikas perspektiivis ja mis on seotud meetmete kehtestamata jätmisega (ja liidu tootmisharu tegevuse tõenäolise lõpetamisega, kuna praegune olukord ei ole jätkusuutlik): vähem tarneallikaid, väiksem tarnekindlus ja etüleenglükooli kõrgemad hinnad. Viimased võivad hõlpsasti jõuda kavandatud meetmete mõõduka tasemeni, avaldades negatiivset mõju, mis võib olla kavandatavate meetmete endi tekitatud mõjuga võrdne või sellest suuremgi.

| (297) | Kokkuvõttes ei peeta võimalikku lühiajalist negatiivset mõju, mis võib kahetsusväärselt avalduda polüetüleentereftalaaditootjatele, meetmete rakendamata jätmiseks üldiselt piisavaks. |
| --- | --- |

(297)

Kokkuvõttes ei peeta võimalikku lühiajalist negatiivset mõju, mis võib kahetsusväärselt avalduda polüetüleentereftalaaditootjatele, meetmete rakendamata jätmiseks üldiselt piisavaks.

| (298) | Kõiki kasutajasegmente ühiselt vaadeldes ilmneb mõningane negatiivne mõju, kuid see ei ole ebaproportsionaalne, kui võrrelda seda meetmetest tuleneva kasuga. Sellele küsimusele pööratakse tähelepanu ka uurimise lõppetapis. |
| --- | --- |

(298)

Kõiki kasutajasegmente ühiselt vaadeldes ilmneb mõningane negatiivne mõju, kuid see ei ole ebaproportsionaalne, kui võrrelda seda meetmetest tuleneva kasuga. Sellele küsimusele pööratakse tähelepanu ka uurimise lõppetapis.

7.5.   Tarnijate huvid

Tarnijate huvid

| (299) | ExxonMobil oli paraksüleeni (tooraine, millest toodetakse puhast tereftaalhapet, mida omakorda kasutatakse polüetüleentereftalaadi tootmiseks) tootjana ainus tarnija, kes märkusi esitas. Ta väitis, et dumpinguvastaste meetmete kahjulik mõju polüetüleentereftalaaditootjatele avaldab kahjulikku mõju ka liidu paraksüleenitarnijatele, kelle müük liidu turul väheneks, sest liidu polüetüleentereftalaaditootjad ei suudaks konkureerida teistest piirkondadest pärit polüetüleentereftalaadi impordiga. Lisaks väitis ta, et liidu paraksüleenitootjaid mõjutavad juba praegu probleemid, mis on tingitud ülemaailmsest ülevõimsusest ja suurenenud impordist. Samuti väitis ta, et paraksüleenitootjad on seotud rafineerimistehastega ja seetõttu mõjutaks mis tahes kahjulik mõju paraksüleenile negatiivselt ka liidu rafineerimistehaseid, mis on juba praegu silmitsi ülemaailmsest ülevõimsusest, kütusenõudluse muutumisest ja suurtest kuludest tulenevate probleemidega. |
| --- | --- |

(299)

ExxonMobil oli paraksüleeni (tooraine, millest toodetakse puhast tereftaalhapet, mida omakorda kasutatakse polüetüleentereftalaadi tootmiseks) tootjana ainus tarnija, kes märkusi esitas. Ta väitis, et dumpinguvastaste meetmete kahjulik mõju polüetüleentereftalaaditootjatele avaldab kahjulikku mõju ka liidu paraksüleenitarnijatele, kelle müük liidu turul väheneks, sest liidu polüetüleentereftalaaditootjad ei suudaks konkureerida teistest piirkondadest pärit polüetüleentereftalaadi impordiga. Lisaks väitis ta, et liidu paraksüleenitootjaid mõjutavad juba praegu probleemid, mis on tingitud ülemaailmsest ülevõimsusest ja suurenenud impordist. Samuti väitis ta, et paraksüleenitootjad on seotud rafineerimistehastega ja seetõttu mõjutaks mis tahes kahjulik mõju paraksüleenile negatiivselt ka liidu rafineerimistehaseid, mis on juba praegu silmitsi ülemaailmsest ülevõimsusest, kütusenõudluse muutumisest ja suurtest kuludest tulenevate probleemidega.

| (300) | Neid väiteid ei põhjendatud ja nendega ei saa selles etapis nõustuda. Lisaks viitab komisjon polüetüleentereftalaati tootvate kasutajate analüüsile, mille tulemused näitavad, et võimalik negatiivne mõju võib avalduda ainult mõnele tootjale, kelle olukord ei sõltu põhimõtteliselt etüleenglükooli puudutavate meetmete puudumisest. Seega ei saa järeldada, et selliste meetmete mõju oleks tarnijatele ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(300)

Neid väiteid ei põhjendatud ja nendega ei saa selles etapis nõustuda. Lisaks viitab komisjon polüetüleentereftalaati tootvate kasutajate analüüsile, mille tulemused näitavad, et võimalik negatiivne mõju võib avalduda ainult mõnele tootjale, kelle olukord ei sõltu põhimõtteliselt etüleenglükooli puudutavate meetmete puudumisest. Seega ei saa järeldada, et selliste meetmete mõju oleks tarnijatele ebaproportsionaalne.

7.6.   Saadud märkused

Saadud märkused

| (301) | Mitu huvitatud isikut (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM, NEO Group) väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides, sest liidu tootjad ei suuda rahuldada etüleenglükooli kasutajate nõudlust liidus, mistõttu import on vajalik. Lisaks väideti, et etüleenglükoolituru hooajalisuse tõttu ei ole alati võimalik kogu tootmisvõimsust kasutada. Lisaks väideti, et etüleenglükooli importi USAst ja Saudi Araabiast ei saa asendada impordiga muudest kolmandatest riikidest, nagu Kanada, Hiina, Kuveit, India, Mehhiko, Venemaa ja Türgi, arvestades ebapiisavat tootmisvõimsust, suuri transpordikulusid ja kasvavat sisenõudlust, mis iseloomustavad teisi eksportivaid riike. Arteco väitis, et selleks, et tema tegevus mootorite jahutusvedelike tootmisel liidus oleks elujõuline, peab olema tagatud etüleenglükooli tarnekindlus ja selleks peab ta saama hankida etüleenglükooli mitmest allikast. HELM väitis, et kuigi liidu etüleenglükoolitootjad kavatsevad suurendada etüleenoksiidi tootmisvõimsust, ei ole neil kavas suurendada etüleenglükooli tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(301)

Mitu huvitatud isikut (CPME, CIFRS, Mitsubishi, Arteco, Proviron, Oxyde, HELM, NEO Group) väitsid, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides, sest liidu tootjad ei suuda rahuldada etüleenglükooli kasutajate nõudlust liidus, mistõttu import on vajalik. Lisaks väideti, et etüleenglükoolituru hooajalisuse tõttu ei ole alati võimalik kogu tootmisvõimsust kasutada. Lisaks väideti, et etüleenglükooli importi USAst ja Saudi Araabiast ei saa asendada impordiga muudest kolmandatest riikidest, nagu Kanada, Hiina, Kuveit, India, Mehhiko, Venemaa ja Türgi, arvestades ebapiisavat tootmisvõimsust, suuri transpordikulusid ja kasvavat sisenõudlust, mis iseloomustavad teisi eksportivaid riike. Arteco väitis, et selleks, et tema tegevus mootorite jahutusvedelike tootmisel liidus oleks elujõuline, peab olema tagatud etüleenglükooli tarnekindlus ja selleks peab ta saama hankida etüleenglükooli mitmest allikast. HELM väitis, et kuigi liidu etüleenglükoolitootjad kavatsevad suurendada etüleenoksiidi tootmisvõimsust, ei ole neil kavas suurendada etüleenglükooli tootmisvõimsust.

| (302) | Nagu on märgitud põhjenduses 274, on meetmete kehtestamine vajalik selleks, et hoida dumpinguhinnaga impordi suur mõju kontrolli all ja säilitada etüleenglükooli tootmine liidus. Ilma liidu tootmisharuta sõltuvad etüleenglükooli kasutajad impordist, mistõttu eri allikatest pärit etüleenglükooli tarned ei ole kindlalt tagatud. Lisaks ei ole dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk impordi peatamine, vaid võrdsete võimaluste taastamine liidu turul. Pealegi on olemas muud tarneallikad peale Saudi Araabia ja USA, nagu Taiwan, Singapur ja Korea, nagu on märgitud põhjenduses 281. Lisaks, kuigi uurimine näitas, et valimisse kaasatud liidu tootjatel ei ole tõepoolest kavas lähitulevikus liidu tootmisvõimsust suurendada, tuletatakse meelde, et maailmas on etüleenglükooli tootmisel ülevõimsus, nagu on märgitud põhjenduses 249. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(302)

Nagu on märgitud põhjenduses 274, on meetmete kehtestamine vajalik selleks, et hoida dumpinguhinnaga impordi suur mõju kontrolli all ja säilitada etüleenglükooli tootmine liidus. Ilma liidu tootmisharuta sõltuvad etüleenglükooli kasutajad impordist, mistõttu eri allikatest pärit etüleenglükooli tarned ei ole kindlalt tagatud. Lisaks ei ole dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk impordi peatamine, vaid võrdsete võimaluste taastamine liidu turul. Pealegi on olemas muud tarneallikad peale Saudi Araabia ja USA, nagu Taiwan, Singapur ja Korea, nagu on märgitud põhjenduses 281. Lisaks, kuigi uurimine näitas, et valimisse kaasatud liidu tootjatel ei ole tõepoolest kavas lähitulevikus liidu tootmisvõimsust suurendada, tuletatakse meelde, et maailmas on etüleenglükooli tootmisel ülevõimsus, nagu on märgitud põhjenduses 249. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (303) | CPME väitis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ei ole liidu huvides ja mõjutaks tõsiselt polüetüleentereftalaadi tootmist, tõrjudes polüetüleentereftalaadi tootjad turult välja. |
| --- | --- |

(303)

CPME väitis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ei ole liidu huvides ja mõjutaks tõsiselt polüetüleentereftalaadi tootmist, tõrjudes polüetüleentereftalaadi tootjad turult välja.

| (304) | Nagu on selgitatud põhjendustes 290–297, ei peeta võimalikku lühiajalist negatiivset mõju, mis võib kahetsusväärselt avalduda polüetüleentereftalaaditootjatele, üldiselt piisavaks, et õigustada meetmete kehtestamata jätmist. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(304)

Nagu on selgitatud põhjendustes 290–297, ei peeta võimalikku lühiajalist negatiivset mõju, mis võib kahetsusväärselt avalduda polüetüleentereftalaaditootjatele, üldiselt piisavaks, et õigustada meetmete kehtestamata jätmist. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (305) | Mitsubishi väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides, kuna USA ja Hiina kaubandussuhted võivad USA uue valitsuse ametiajal eeldatavasti paraneda ning seetõttu ei ole dumpingu ja kahju põhjus enam asjakohane. |
| --- | --- |

(305)

Mitsubishi väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides, kuna USA ja Hiina kaubandussuhted võivad USA uue valitsuse ametiajal eeldatavasti paraneda ning seetõttu ei ole dumpingu ja kahju põhjus enam asjakohane.

| (306) | Nagu on märgitud põhjenduses 247, on piiranguid tõepoolest leevendatud, kuid üldjuhul kohaldatakse jätkuvalt täiendavaid tariife ning ei ole selge, kuidas olukord edaspidi muutub. Lisaks on USA etüleenglükooli tootmisharu vaatamata USA ja Hiina kaubandussuhete arengule orienteeritud ekspordile ja selle tootmisvõimsus kasvab ning seetõttu on tõenäoline, et USA tootjate suur huvi liidu turu vastu jääb püsima, eriti arvestades, et ka Hiina suurendab oma etüleenglükooli tootmisvõimsust. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(306)

Nagu on märgitud põhjenduses 247, on piiranguid tõepoolest leevendatud, kuid üldjuhul kohaldatakse jätkuvalt täiendavaid tariife ning ei ole selge, kuidas olukord edaspidi muutub. Lisaks on USA etüleenglükooli tootmisharu vaatamata USA ja Hiina kaubandussuhete arengule orienteeritud ekspordile ja selle tootmisvõimsus kasvab ning seetõttu on tõenäoline, et USA tootjate suur huvi liidu turu vastu jääb püsima, eriti arvestades, et ka Hiina suurendab oma etüleenglükooli tootmisvõimsust. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (307) | Arteco väitis, et meetmete kehtestamine teeniks üksnes kahe suure äriühingu huve, kellest üks on Arteco peamine konkurent jahutusvedelike turul tarneahela lõpuosas. Ka Oxyde väitis, et kuna BASF on väga suur antifriisitootja, kes kasutab oma etüleenglükooli, on tal konkurentsieelis oma konkurentide Arteco, HVL ja Solventise ees, kes peavad hakkama tasuma etüleenglükooli impordilt dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(307)

Arteco väitis, et meetmete kehtestamine teeniks üksnes kahe suure äriühingu huve, kellest üks on Arteco peamine konkurent jahutusvedelike turul tarneahela lõpuosas. Ka Oxyde väitis, et kuna BASF on väga suur antifriisitootja, kes kasutab oma etüleenglükooli, on tal konkurentsieelis oma konkurentide Arteco, HVL ja Solventise ees, kes peavad hakkama tasuma etüleenglükooli impordilt dumpinguvastast tollimaksu.

| (308) | Komisjon ei nõustu nende väidetega. Meetmete kehtestamine ei too kasu mitte ainult kahele tootjale, vaid kogu liidu tootmisharule. Üks BASFi kontserni kuuluvatest äriühingutest toodab tõepoolest jahutusvedelikke. Uurimise käigus selgus siiski, et kõnealune äriühing ostab etüleenglükooli oma sidusettevõttelt turuhinnaga, sarnaselt Artecole ja teistele kasutajatele. |
| --- | --- |

(308)

Komisjon ei nõustu nende väidetega. Meetmete kehtestamine ei too kasu mitte ainult kahele tootjale, vaid kogu liidu tootmisharule. Üks BASFi kontserni kuuluvatest äriühingutest toodab tõepoolest jahutusvedelikke. Uurimise käigus selgus siiski, et kõnealune äriühing ostab etüleenglükooli oma sidusettevõttelt turuhinnaga, sarnaselt Artecole ja teistele kasutajatele.

| (309) | Arteco väitis, et kuna etüleenglükool on kogu maailmas kaubeldav ja transporditav kaup, siis pärast meetmete kehtestamist muutuvad kaubavood märkimisväärselt ja transpordimahud kasvavad; see omakorda toob kaasa ülemaailmse laevanduse suuremad heitkogused, mis õõnestavad kliimamuutuste leevendamiseks tehtavaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(309)

Arteco väitis, et kuna etüleenglükool on kogu maailmas kaubeldav ja transporditav kaup, siis pärast meetmete kehtestamist muutuvad kaubavood märkimisväärselt ja transpordimahud kasvavad; see omakorda toob kaasa ülemaailmse laevanduse suuremad heitkogused, mis õõnestavad kliimamuutuste leevendamiseks tehtavaid jõupingutusi.

| (310) | Komisjon ei nõustu ka selle väitega. Kaubanduses toimusid muutused juba vaatlusalusel perioodil, mil import asjaomastest riikidest asendas olulise osa omamaisest toodangust. Meetmete kehtestamata jätmine asendab omamaise tootmise täielikult impordiga ja seetõttu kasvavad muutused kaubanduses veelgi. |
| --- | --- |

(310)

Komisjon ei nõustu ka selle väitega. Kaubanduses toimusid muutused juba vaatlusalusel perioodil, mil import asjaomastest riikidest asendas olulise osa omamaisest toodangust. Meetmete kehtestamata jätmine asendab omamaise tootmise täielikult impordiga ja seetõttu kasvavad muutused kaubanduses veelgi.

7.7.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (311) | Eeltoodu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et uurimise selles etapis puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärit etüleenglükooli impordi suhtes ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(311)

Eeltoodu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et uurimise selles etapis puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärit etüleenglükooli impordi suhtes ei oleks liidu huvides.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (312) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(312)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

| (313) | Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud väiksema tollimaksu reeglile. Komisjon võrdles turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksumäärad kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(313)

Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud väiksema tollimaksu reeglile. Komisjon võrdles turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksumäärad kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (314) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised:







  Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Saudi Araabia Kuningriik | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % |
| | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % |
| | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % |
| | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % |
| | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % |
| | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % |
| | Kõik muud äriühingud | 11,1 % |
| Ameerika Ühendriigid | Lotte Chemical Lousiana LLC | 8,5 % |
| | MEGlobal Americas Inc. | 38,3 % |
| | Muud koostööd tegevad äriühingud | 13,5 % |
| | Kõik muud äriühingud | 52,0 % |

(314)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised:

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Saudi Araabia Kuningriik

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

Kõik muud äriühingud

11,1 %

Ameerika Ühendriigid

Lotte Chemical Lousiana LLC

8,5 %

MEGlobal Americas Inc.

38,3 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

13,5 %

Kõik muud äriühingud

52,0 %

| (315) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise esialgsete järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomastest riikidest ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(315)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise esialgsete järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomastest riikidest ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (316) | Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi teiste USA äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööd mitteteinud USA eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende USA tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(316)

Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi teiste USA äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööd mitteteinud USA eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende USA tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

9.   ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

| (317) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(317)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta.

| (318) | Arvutuste täpsuse kohta märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(318)

Arvutuste täpsuse kohta märkusi ei esitatud.

10.   LÕPPSÄTTED

| (319) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(319)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (320) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(320)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit ja praegu CN-koodi ex 2905 31 00 (TARICi kood 2905310010) alla kuuluva etüleenglükooli (praegune EÜ number 203-473-3) impordi suhtes kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

| Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Saudi Araabia Kuningriik | Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan) | 11,1 % | C674 |
| Saudi Araabia Kuningriik | Yanbu National Petrochemical Company (Yansab) | 11,1 % | C675 |
| Saudi Araabia Kuningriik | Eastern Petrochemical Company (Sharq) | 11,1 % | C676 |
| Saudi Araabia Kuningriik | Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet) | 11,1 % | C677 |
| Saudi Araabia Kuningriik | Arabian Petrochemical Company (Petrokemya) | 11,1 % | C678 |
| Saudi Araabia Kuningriik | Jubail United Petrochemical Company (United) | 11,1 % | C679 |
| Saudi Araabia Kuningriik | Kõik muud äriühingud | 11,1 % | C999 |
| Ameerika Ühendriigid | Lotte Chemical Louisiana LLC | 8,5 % | C684 |
| Ameerika Ühendriigid | MEGlobal Americas Inc. | 38,3 % | C680 |
| Ameerika Ühendriigid | Teised koostööd teinud I lisas loetletud äriühingud | 13,5 % | |
| Ameerika Ühendriigid | Kõik muud äriühingud | 52,0 % | C999 |

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Saudi Araabia Kuningriik

Saudi Kayan Petrochemical Company (Saudi Kayan)

11,1 %

C674

Saudi Araabia Kuningriik

Yanbu National Petrochemical Company (Yansab)

11,1 %

C675

Saudi Araabia Kuningriik

Eastern Petrochemical Company (Sharq)

11,1 %

C676

Saudi Araabia Kuningriik

Saudi Yanbu Petrochemical Company (Yanpet)

11,1 %

C677

Saudi Araabia Kuningriik

Arabian Petrochemical Company (Petrokemya)

11,1 %

C678

Saudi Araabia Kuningriik

Jubail United Petrochemical Company (United)

11,1 %

C679

Saudi Araabia Kuningriik

Kõik muud äriühingud

11,1 %

C999

Ameerika Ühendriigid

Lotte Chemical Louisiana LLC

8,5 %

C684

Ameerika Ühendriigid

MEGlobal Americas Inc.

38,3 %

C680

Ameerika Ühendriigid

Teised koostööd teinud I lisas loetletud äriühingud

13,5 %

Ameerika Ühendriigid

Kõik muud äriühingud

52,0 %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, ekspordiks Euroopa Liitu müüdava (vaatlusalune toode) (koguses) on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise dumpinguvastase tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud esitavad oma kirjalikud märkused käesoleva määruse kohta komisjonile 15 kalendripäeva jooksul alates määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et komisjon nad ära kuulaks, taotlevad seda 5 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Huvitatud isikutel, kes soovivad taotleda ärakuulamist kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, palutakse seda teha 5 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Ärakuulamise eest vastutav ametnik uurib pärast seda tähtaega esitatud taotlusi ja võib otsustada, kas need rahuldada või mitte.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuni 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Teade Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 342, 14.10.2020, lk 12).

2

(3)  Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

3

(4)  http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2485

4

(5)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

5

(6)  http://www.jadwa.com/en/download/petrochemicals-and-the-vision-2030/research-13-1-1-1-1-1-1 (vaadatud 11. mail 2021).

6

(7)  Komisjoni 25. septembri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1336 (millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate polüvinüülalkoholide impordi suhtes) põhjendus 352 (ELT L 315, 29.9.2020, lk 1).

7

(8)  https://www.icis.com/explore/resources/news/2020/01/16/10459681/explosion-at-reactor-caused-iqoxe-s-blast-death-toll-rises-to-three

8

(9)  Valimisse kaasatud liidu äriühingutelt saadud andmed esitatakse käesolevas määruses vahemikena, sest on oht, et mõni valimisse kaasatud äriühing tuletab konkurentide andmed, arvestades eriti asjaolu, et kolmest valimisse kaasatud äriühingust kaks on omavahel seotud.

9

(10)  https://www.icis.com/explore/

10

(11)  https://ihsmarkit.com/index.html

11

(12)  https://www.woodmac.com/research/products/chemicals-polymers-fibres/

12

(13)  https://www.orbichem.com/chemical-data-portfolio/ethylene-glycol-ethylene-oxide

13

---

LISA

Koostööd tegevad Ameerika Ühendriikide eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | Indorama Ventures Oxides LLC | C681 |
| Ameerika Ühendriigid | Equistar Chemicals, LP | C682 |
| Ameerika Ühendriigid | Sasol Chemicals North America LLC | C683 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Ameerika Ühendriigid

Indorama Ventures Oxides LLC

C681

Ameerika Ühendriigid

Equistar Chemicals, LP

C682

Ameerika Ühendriigid

Sasol Chemicals North America LLC

C683

---

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/940,

10. juuni 2021,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit kasevineeri impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 14. oktoobril 2020 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Venemaalt (edaspidi „asjaomane riik“) pärit kasevineeri impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(1)

14. oktoobril 2020 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Venemaalt (edaspidi „asjaomane riik“) pärit kasevineeri impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 31. augustil 2020 Woodstocki konsortsium (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebuse esitas liidu kasevineeri tootmisharu alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 31. augustil 2020 Woodstocki konsortsium (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebuse esitas liidu kasevineeri tootmisharu alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

1.2.   Algatamisteate muutmine

Algatamisteate muutmine

| (3) | Algatamisteatest jäeti tahtmatult välja osa, mis käsitles liidu huvide hindamise menetlust. Kuigi see väljajätt ei mõjutanud huvitatud isikute õigust esitada märkusi liidu huvide kohta, peeti menetlusliku läbipaistvuse huvides asjakohaseks seda väljajättu käsitleda. Seetõttu muudeti algatamisteadet 11. detsembril 2020 (3). |
| --- | --- |

(3)

Algatamisteatest jäeti tahtmatult välja osa, mis käsitles liidu huvide hindamise menetlust. Kuigi see väljajätt ei mõjutanud huvitatud isikute õigust esitada märkusi liidu huvide kohta, peeti menetlusliku läbipaistvuse huvides asjakohaseks seda väljajättu käsitleda. Seetõttu muudeti algatamisteadet 11. detsembril 2020 (3).

3

1.3.   Registreerimine

Registreerimine

| (4) | Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peab komisjon registreerima selliste toodete impordi, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastast uurimist, eelavalikustamise perioodil, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud. Üks alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis d märgitud nõuetest on see, et lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud. Komisjon analüüsis impordi suundumust ega tuvastanud impordi edasist olulist suurenemist. |
| --- | --- |

(4)

Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peab komisjon registreerima selliste toodete impordi, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastast uurimist, eelavalikustamise perioodil, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud. Üks alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis d märgitud nõuetest on see, et lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud. Komisjon analüüsis impordi suundumust ega tuvastanud impordi edasist olulist suurenemist.

| (5) | Sellest tulenevalt ei kehtestanud komisjon punktis 2 määratletud kasevineeri impordi suhtes, mis pärineb Venemaalt, alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohast registreerimisnõuet. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt ei kehtestanud komisjon punktis 2 määratletud kasevineeri impordi suhtes, mis pärineb Venemaalt, alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohast registreerimisnõuet.

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (6) | Muudetud algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Venemaa ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja kauplejatele ning teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(6)

Muudetud algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Venemaa ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja kauplejatele ning teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid selles osalema.

| (7) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Mitu isikut taotles komisjonilt ärakuulamist. Komisjon kuulas ära Woodstocki konsortsiumi, UPM Plywood Oy, UPM Kymmene Otepää OÜ ja Venemaa tootja UPM Kymmene Chudovo LLC. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Mitu isikut taotles komisjonilt ärakuulamist. Komisjon kuulas ära Woodstocki konsortsiumi, UPM Plywood Oy, UPM Kymmene Otepää OÜ ja Venemaa tootja UPM Kymmene Chudovo LLC.

1.5.   Algatamist käsitlevad märkused

Algatamist käsitlevad märkused

1.5.1.   Avalik versioon ei ole piisav

Avalik versioon ei ole piisav

| (8) | Mitu isikut väitis, et kaebus ei sisaldanud piisavalt teavet selle avaliku versiooni kohta. |
| --- | --- |

(8)

Mitu isikut väitis, et kaebus ei sisaldanud piisavalt teavet selle avaliku versiooni kohta.

| (9) | Komisjon leidis, et kaebuse huvitatud isikutele tutvumiseks mõeldud avalik versioon sisaldas piisaval hulgal olulisi tõendeid ja konfidentsiaalse teabe mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid selleks, et huvitatud isikutel oleks võimalus teostada oma kaitseõigust kogu menetluse jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon leidis, et kaebuse huvitatud isikutele tutvumiseks mõeldud avalik versioon sisaldas piisaval hulgal olulisi tõendeid ja konfidentsiaalse teabe mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid selleks, et huvitatud isikutel oleks võimalus teostada oma kaitseõigust kogu menetluse jooksul.

1.5.2.   Puuduvad tõendid kahju kohta

Puuduvad tõendid kahju kohta

| (10) | Mitu isikut väitis, et teatavad kaebuses sisalduvad kahjunäitajad, nagu tootmisvõimsuse, liidu hindade ja liidu tarbimise näitajad, ei toeta järeldust kahju kohta uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(10)

Mitu isikut väitis, et teatavad kaebuses sisalduvad kahjunäitajad, nagu tootmisvõimsuse, liidu hindade ja liidu tarbimise näitajad, ei toeta järeldust kahju kohta uurimisperioodil.

| (11) | Komisjon tuletab meelde, et prima facie järelduse tegemiseks olulise kahju kohta, mis on vajalik uurimise algatamiseks, tuleb muu hulgas uurida asjakohaseid tegureid, nagu on kirjeldatud alusmääruses. Siiski ei nõuta alusmääruse artiklis 5 konkreetselt, et selleks, et oluline kahju oleks uurimise algatamiseks piisavalt põhjendatud, peavad kõik artikli 3 lõikes 5 nimetatud kahjutegurid olema halvenenud. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastuse kohaselt peab kaebus sisaldama teavet väidetava dumpinguhinnaga impordi mahu muutuste kohta, kõnealuse impordi mõju kohta samasuguse toote hindadele liidu turul ja sellest tuleneva mõju kohta, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid. Kaebus sisaldas seda teavet, mis viitas kahju olemasolule. Seetõttu leidis komisjon, et kaebus sisaldab piisavalt tõendeid kahju kohta. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon tuletab meelde, et prima facie järelduse tegemiseks olulise kahju kohta, mis on vajalik uurimise algatamiseks, tuleb muu hulgas uurida asjakohaseid tegureid, nagu on kirjeldatud alusmääruses. Siiski ei nõuta alusmääruse artiklis 5 konkreetselt, et selleks, et oluline kahju oleks uurimise algatamiseks piisavalt põhjendatud, peavad kõik artikli 3 lõikes 5 nimetatud kahjutegurid olema halvenenud. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastuse kohaselt peab kaebus sisaldama teavet väidetava dumpinguhinnaga impordi mahu muutuste kohta, kõnealuse impordi mõju kohta samasuguse toote hindadele liidu turul ja sellest tuleneva mõju kohta, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid. Kaebus sisaldas seda teavet, mis viitas kahju olemasolule. Seetõttu leidis komisjon, et kaebus sisaldab piisavalt tõendeid kahju kohta.

prima facie

1.6.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (12) | Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.6.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (13) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Esialgsesse valimisse kuulus kolm liidu tootjat, kes asusid kolmes eri liikmesriigis ja kelle toodang moodustas peaaegu 40 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus ja 35 % selle hinnangulisest kogumüügimahust liidus. Nende kolme äriühingu valik põhines samasuguse toote suurimal tootmis- ja müügimahul ELis ajavahemikus 2019. aasta juulist kuni 2020. aasta juunini, mida oli võimalik uurida, ning arvesse võeti ka geograafilist jaotust. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Esialgsesse valimisse kuulus kolm liidu tootjat, kes asusid kolmes eri liikmesriigis ja kelle toodang moodustas peaaegu 40 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus ja 35 % selle hinnangulisest kogumüügimahust liidus. Nende kolme äriühingu valik põhines samasuguse toote suurimal tootmis- ja müügimahul ELis ajavahemikus 2019. aasta juulist kuni 2020. aasta juunini, mida oli võimalik uurida, ning arvesse võeti ka geograafilist jaotust. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi.

| (14) | Komisjon sai märkusi omavahel seotud liidu tootjate kontsernilt (UPM), kes taotles enda kaasamist valimisse. Pärast esitatud teabe hoolikat analüüsimist ei leidnud komisjon siiski mõjuvat põhjust esialgselt moodustatud valimi muutmiseks. Esiteks, arvestades kontserni struktuuri ja müügikanaleid, ohustanuks kummagi äriühingu lisamine või kaasamine valimisse komisjoni võimet viia uurimine läbi seadusega määratud tähtaegade jooksul, kuna töökoormus oleks märkimisväärselt suurenenud. Lisaks muudaks ühe või teise äriühingu kaasamine valimisse esialgselt moodustatud valimi tüüpilisust osakaaluna liidu tootmis- või müügimahust või geograafilist jaotust vaid vähesel määral. Seepärast otsustas komisjon esialgselt valitud äriühingud lõpliku valimina alles jätta. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon sai märkusi omavahel seotud liidu tootjate kontsernilt (UPM), kes taotles enda kaasamist valimisse. Pärast esitatud teabe hoolikat analüüsimist ei leidnud komisjon siiski mõjuvat põhjust esialgselt moodustatud valimi muutmiseks. Esiteks, arvestades kontserni struktuuri ja müügikanaleid, ohustanuks kummagi äriühingu lisamine või kaasamine valimisse komisjoni võimet viia uurimine läbi seadusega määratud tähtaegade jooksul, kuna töökoormus oleks märkimisväärselt suurenenud. Lisaks muudaks ühe või teise äriühingu kaasamine valimisse esialgselt moodustatud valimi tüüpilisust osakaaluna liidu tootmis- või müügimahust või geograafilist jaotust vaid vähesel määral. Seepärast otsustas komisjon esialgselt valitud äriühingud lõpliku valimina alles jätta.

| (15) | Pärast lõpliku valimi moodustamisest teatamist väitis UPM, et valimisse kaasatud teistel tootjatel on sama keeruline või veelgi keerulisem struktuur ja müügikanalid. Samuti väitis ta, et ühe tema üksuse, UPM-Kymmene Otepää OÜ valimisse lisamine ja kontrollimine ei oleks koormav ning kuna kontrollkäik toimuks distantsilt, ei mõjutaks see komisjoni võimet uurimist läbi viia. |
| --- | --- |

(15)

Pärast lõpliku valimi moodustamisest teatamist väitis UPM, et valimisse kaasatud teistel tootjatel on sama keeruline või veelgi keerulisem struktuur ja müügikanalid. Samuti väitis ta, et ühe tema üksuse, UPM-Kymmene Otepää OÜ valimisse lisamine ja kontrollimine ei oleks koormav ning kuna kontrollkäik toimuks distantsilt, ei mõjutaks see komisjoni võimet uurimist läbi viia.

| (16) | Komisjon märkis, et kuna valim juba sisaldab keeruka struktuuriga äriühinguid, suurendaks veel ühe keeruka struktuuriga äriühingu kaasamine oluliselt töökoormust ja ohustaks seega komisjoni võimet viia uurimine läbi seaduses sätestatud tähtaegade jooksul. UPM-Kymmene Otepää OÜ lisamine oleks ettevõtte müügikorralduse tõttu nõudnud mitme muu UPM kontserni kuuluva juriidilise isiku (sealhulgas müügi- ja tootmisüksuste) kontrollimist. Neid üksusi ei olnud ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon märkis, et kuna valim juba sisaldab keeruka struktuuriga äriühinguid, suurendaks veel ühe keeruka struktuuriga äriühingu kaasamine oluliselt töökoormust ja ohustaks seega komisjoni võimet viia uurimine läbi seaduses sätestatud tähtaegade jooksul. UPM-Kymmene Otepää OÜ lisamine oleks ettevõtte müügikorralduse tõttu nõudnud mitme muu UPM kontserni kuuluva juriidilise isiku (sealhulgas müügi- ja tootmisüksuste) kontrollimist. Neid üksusi ei olnud ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

| (17) | Seetõttu jäi komisjon oma otsuse juurde mitte lisada UPMi lõplikku valimisse. Esialgne valim kinnitati lõpliku valimina, mis on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu jäi komisjon oma otsuse juurde mitte lisada UPMi lõplikku valimisse. Esialgne valim kinnitati lõpliku valimina, mis on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

1.6.2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (18) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valimi, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave. |
| --- | --- |

(18)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valimi, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave.

| (19) | Nõutud teabe esitasid 13 sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon kolmest importijast koosneva valimi, võttes aluseks uurimisaluse toote suurima müügimahu liidus. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 2 teavitati kõiki teadaolevaid asjaomaseid importijaid valimi moodustamisest, kuid märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(19)

Nõutud teabe esitasid 13 sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon kolmest importijast koosneva valimi, võttes aluseks uurimisaluse toote suurima müügimahu liidus. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 2 teavitati kõiki teadaolevaid asjaomaseid importijaid valimi moodustamisest, kuid märkusi ei esitatud.

1.6.3.   Venemaa eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Venemaa eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (20) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Venemaa eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Venemaa Föderatsiooni esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kui neid on, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Venemaa eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Venemaa Föderatsiooni esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kui neid on, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (21) | Nõutud teabe esitasid vaatlusaluse riigi 15 eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontserni, kes olid nõus valimisse kaasamisega. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon valimi kolmest kontsernist, millest üks koosnes seitsmest seotud eksportivast tootjast, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik mõistlikult uurida. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Valim esindas ligikaudu 47 % uurimisperioodil liitu suunatud koguekspordist. |
| --- | --- |

(21)

Nõutud teabe esitasid vaatlusaluse riigi 15 eksportivat tootjat/eksportivate tootjate kontserni, kes olid nõus valimisse kaasamisega. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustas komisjon valimi kolmest kontsernist, millest üks koosnes seitsmest seotud eksportivast tootjast, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik mõistlikult uurida. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Valim esindas ligikaudu 47 % uurimisperioodil liitu suunatud koguekspordist.

| (22) | Kaks valimisse kaasamata koostööd tegevat eksportivat tootjat väitsid, et nad tuleks samuti valimisse kaasata. Esimene väitis, et ta tuleks valimisse kaasata, kuna tema müügimaht liitu oli sarnane kolmanda valimisse kaasatud eksportiva tootjaga. Teine väitis, et komisjon on varem uurinud märkimisväärselt suuremat arvu eksportivaid tootjaid ja seega ei suurendaks tema lisamine põhjendamatult komisjoni töömahtu ja ressursivajadust. Lisaks väitis sama eksportiv tootja, et asjaolu, et ta on seotud ühe liidu tootjate kontserniga, eristab teda teistest eksportivatest tootjatest. Eelkõige väitis ta, et tema juhtimine, müügistruktuur ja logistika korraldus eristavad teda mõnest valimisse kaasatud eksportivast tootjast või kõigist neist (4). |
| --- | --- |

(22)

Kaks valimisse kaasamata koostööd tegevat eksportivat tootjat väitsid, et nad tuleks samuti valimisse kaasata. Esimene väitis, et ta tuleks valimisse kaasata, kuna tema müügimaht liitu oli sarnane kolmanda valimisse kaasatud eksportiva tootjaga. Teine väitis, et komisjon on varem uurinud märkimisväärselt suuremat arvu eksportivaid tootjaid ja seega ei suurendaks tema lisamine põhjendamatult komisjoni töömahtu ja ressursivajadust. Lisaks väitis sama eksportiv tootja, et asjaolu, et ta on seotud ühe liidu tootjate kontserniga, eristab teda teistest eksportivatest tootjatest. Eelkõige väitis ta, et tema juhtimine, müügistruktuur ja logistika korraldus eristavad teda mõnest valimisse kaasatud eksportivast tootjast või kõigist neist (4).

4

| (23) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 21, kaasas komisjon valimisse kolm äriühingut/kontserni. Uuritavate üksuste arv oli siiski palju suurem, kuna üks kontsern koosnes seitsmest eksportivast tootjast. Lisaks oli äriühingutel/kontsernidel ka seotud kauplejaid ja üks seotud importija, kes osalesid vaatlusaluse toote müügis. Esimese eksportiva tootja väide müügimahu kohta põhines väljavõttelise uuringu vastuse avalikul versioonil, mis oli kättesaadav kõigile koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, ent valimi moodustamise otsus põhines kõigi eksportivate tootjate teatatud tegelikul mahul. Mis puutub kahe kõnealuse eksportiva tootja teatatud müügimahtu, teatas kolmas eksportiv tootja, et müügimaht on neljandaga võrreldes [5–10 %] suurem. Peale selle ei ole teise eksportiva tootja esitatud väited alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohase valimi moodustamisel asjakohane kriteerium. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et moodustatud valim on artikli 17 lõikes 1 osutatud kriteeriumide alusel tüüpiline ning et kaks kõnealust isikut ei ole esitanud asjakohaseid andmeid, mis selle järelduse kahtluse alla seaks. Seetõttu lükati taotlused tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 21, kaasas komisjon valimisse kolm äriühingut/kontserni. Uuritavate üksuste arv oli siiski palju suurem, kuna üks kontsern koosnes seitsmest eksportivast tootjast. Lisaks oli äriühingutel/kontsernidel ka seotud kauplejaid ja üks seotud importija, kes osalesid vaatlusaluse toote müügis. Esimese eksportiva tootja väide müügimahu kohta põhines väljavõttelise uuringu vastuse avalikul versioonil, mis oli kättesaadav kõigile koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, ent valimi moodustamise otsus põhines kõigi eksportivate tootjate teatatud tegelikul mahul. Mis puutub kahe kõnealuse eksportiva tootja teatatud müügimahtu, teatas kolmas eksportiv tootja, et müügimaht on neljandaga võrreldes [5–10 %] suurem. Peale selle ei ole teise eksportiva tootja esitatud väited alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohase valimi moodustamisel asjakohane kriteerium. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et moodustatud valim on artikli 17 lõikes 1 osutatud kriteeriumide alusel tüüpiline ning et kaks kõnealust isikut ei ole esitanud asjakohaseid andmeid, mis selle järelduse kahtluse alla seaks. Seetõttu lükati taotlused tagasi.

1.7.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (24) | Kümme Venemaa eksportivat tootjat taotlesid alusmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Siiski esitas ainult kolm eksportivat tootjat ettenähtud tähtaja jooksul täidetud küsimustiku. Nende taotluste läbivaatamine uurimise esialgses etapis oleks olnud põhjendamatult koormav. Seetõttu otsustab komisjon uurimise lõppetapis, kas lubada individuaalset kontrollimist. |
| --- | --- |

(24)

Kümme Venemaa eksportivat tootjat taotlesid alusmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Siiski esitas ainult kolm eksportivat tootjat ettenähtud tähtaja jooksul täidetud küsimustiku. Nende taotluste läbivaatamine uurimise esialgses etapis oleks olnud põhjendamatult koormav. Seetõttu otsustab komisjon uurimise lõppetapis, kas lubada individuaalset kontrollimist.

1.8.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (25) | Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud Venemaa eksportivale tootjale/kontsernile, valimisse kaasatud liidu tootjatele ja valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele. Samad küsimustikud tehti algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (5). |
| --- | --- |

(25)

Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud Venemaa eksportivale tootjale/kontsernile, valimisse kaasatud liidu tootjatele ja valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele. Samad küsimustikud tehti algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (5).

5

| (26) | Küsimustiku vastused saadi kolmelt valimisse kaasatud Venemaa eksportivalt tootjalt/kontsernilt, kolmelt koostööd tegevalt Venemaa eksportivalt tootjalt, valimisse kaasatud liidu tootjatelt, valimisse kaasatud sõltumatutelt importijatelt ja üheksalt kasutajalt. |
| --- | --- |

(26)

Küsimustiku vastused saadi kolmelt valimisse kaasatud Venemaa eksportivalt tootjalt/kontsernilt, kolmelt koostööd tegevalt Venemaa eksportivalt tootjalt, valimisse kaasatud liidu tootjatelt, valimisse kaasatud sõltumatutelt importijatelt ja üheksalt kasutajalt.

| (27) | Arvestades COVID-19 pandeemiat ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud leviku tõkestamise piiranguid, ei saanud komisjon esialgses etapis teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas esialgsete otsuste tegemisel vajalikuks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (6). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/isikuid:
  liidu tootjad






  — | Latvijas Finieris AS, Läti, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud |
| --- | --- | --- |

(27)

Arvestades COVID-19 pandeemiat ja eri liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud leviku tõkestamise piiranguid, ei saanud komisjon esialgses etapis teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas esialgsete otsuste tegemisel vajalikuks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (6). Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/isikuid:

6

liidu tootjad

—

Latvijas Finieris AS, Läti, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud

| — | Paged Pisz sp. z o.o., Poola, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud |
| --- | --- |

—

Paged Pisz sp. z o.o., Poola, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud

| — | Metsä Wood, Soome, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud |
| --- | --- |

—

Metsä Wood, Soome, ja müügiga tegelevad seotud äriühingud

importijad

| — | Orlimex CZ s.r.o., Osik, Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

—

Orlimex CZ s.r.o., Osik, Tšehhi Vabariik

| — | Robert Neudeck GmbH &Co KG, Germersheim, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Robert Neudeck GmbH &Co KG, Germersheim, Saksamaa

| — | Groupe ISB, Pacé, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Groupe ISB, Pacé, Prantsusmaa

Venemaa eksportivad tootjad

| — | Sveza kontsern, mis koosneb seitsmest eksportivast tootjast: JSC „SVEZA Manturovo“ JSC „SVEZA Novator“ Tyumen Plywood Plant Limited JSC „SVEZA Ust-Izhora“ JSC „SVEZA Uralskiy“ JSC „SVEZA Kostroma“ JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“ (edaspidi „Sveza kontsern“) |
| --- | --- |

—

Sveza kontsern, mis koosneb seitsmest eksportivast tootjast: JSC „SVEZA Manturovo“ JSC „SVEZA Novator“ Tyumen Plywood Plant Limited JSC „SVEZA Ust-Izhora“ JSC „SVEZA Uralskiy“ JSC „SVEZA Kostroma“ JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“ (edaspidi „Sveza kontsern“)

| — | Zheshartsky LРK LLC (edaspidi „UPG“) |
| --- | --- |

—

Zheshartsky LРK LLC (edaspidi „UPG“)

| — | Syktyvkar Plywood Mill Ltd. |
| --- | --- |

—

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

1.9.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (28) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(28)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.10.   Ühendkuningriigi väljaastumine EList

Ühendkuningriigi väljaastumine EList

| (29) | Menetlus algatati 14. oktoobril 2020, st Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodi jooksul, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks. |
| --- | --- |

(29)

Menetlus algatati 14. oktoobril 2020, st Ühendkuningriigi ja ELi vahel kokku lepitud üleminekuperioodi jooksul, mil Ühendkuningriigi suhtes kehtis endiselt liidu õigus. See periood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks.

| (30) | 19. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtjaid, kes leiavad, et neid saab endiselt käsitada huvitatud isikutena (7). Ükski äriühing ei andnud endast teada. |
| --- | --- |

(30)

19. jaanuaril 2021 juhtumi toimikusse lisatud teates kutsus komisjon endaga ühendust võtma Ühendkuningriigi ettevõtjaid, kes leiavad, et neid saab endiselt käsitada huvitatud isikutena (7). Ükski äriühing ei andnud endast teada.

7

| (31) | Et viia huvitatud isikutelt kogutud andmed vastavusse asjaoluga, et üleminekuperiood oli lõppenud ja et Ühendkuningriigi suhtes ei kohaldatud enam liidu õigust, paluti asjaomastel huvitatud isikutel esitada küsimustikule muudetud vastused 27 ELi liikmesriigi põhjal. |
| --- | --- |

(31)

Et viia huvitatud isikutelt kogutud andmed vastavusse asjaoluga, et üleminekuperiood oli lõppenud ja et Ühendkuningriigi suhtes ei kohaldatud enam liidu õigust, paluti asjaomastel huvitatud isikutel esitada küsimustikule muudetud vastused 27 ELi liikmesriigi põhjal.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (32) | Vaatlusalune toode on Venemaalt pärit üksnes spoonikihtidest koosnev vineer, mille ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm, ning millel on puidust väliskihid, nagu kirjeldatud alamrubriigis 4412 33, ja vähemalt üks väliskiht on kasepuidust, kas kaetud või katmata, ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodi ex 4412 33 00 (TARICi koodi 4412330010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(32)

Vaatlusalune toode on Venemaalt pärit üksnes spoonikihtidest koosnev vineer, mille ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm, ning millel on puidust väliskihid, nagu kirjeldatud alamrubriigis 4412 33, ja vähemalt üks väliskiht on kasepuidust, kas kaetud või katmata, ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodi ex 4412 33 00 (TARICi koodi 4412330010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (33) | Kasevineer on puitlehtedest materjal, mis koosneb spoonikihtidest, mis on liimitud kokku suurteks lamedateks plaatideks. Sellel on palju kasutusotstarbeid, näiteks ehitus-, pakendamis- ja mööblisektoris. |
| --- | --- |

(33)

Kasevineer on puitlehtedest materjal, mis koosneb spoonikihtidest, mis on liimitud kokku suurteks lamedateks plaatideks. Sellel on palju kasutusotstarbeid, näiteks ehitus-, pakendamis- ja mööblisektoris.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (34) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(34)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse Venemaa siseturul, ja |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse Venemaa siseturul, ja

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus.

| (35) | Seetõttu otsustas komisjon selles etapis käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(35)

Seetõttu otsustas komisjon selles etapis käsitada neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

2.3.1.   Toote väljajätmine

Toote väljajätmine

| (36) | Üks kasutaja, Emiliana Imballaggi S.p.A. ja kaks Venemaa eksportivat tootjat, Sveza ja Vlas truda, taotlesid, et ruudukujuline kasevineer, mille pikkus ja laius on viis jalga (1 525 × 1 525 mm), jäetaks uurimisest välja järgmiste erinevuste tõttu: i) füüsikalised, tehnilised ja keemilised ning geomeetrilised omadused; ii) lõppotstarve ja asendatavus; iii) toote kvaliteet ja iv) tarbijate arusaamad ja hinnad ning v) ristkülikukujulise ja ruudukujulise kasevineeri vahelise konkurentsi puudumine. |
| --- | --- |

(36)

Üks kasutaja, Emiliana Imballaggi S.p.A. ja kaks Venemaa eksportivat tootjat, Sveza ja Vlas truda, taotlesid, et ruudukujuline kasevineer, mille pikkus ja laius on viis jalga (1 525 × 1 525 mm), jäetaks uurimisest välja järgmiste erinevuste tõttu: i) füüsikalised, tehnilised ja keemilised ning geomeetrilised omadused; ii) lõppotstarve ja asendatavus; iii) toote kvaliteet ja iv) tarbijate arusaamad ja hinnad ning v) ristkülikukujulise ja ruudukujulise kasevineeri vahelise konkurentsi puudumine.

| (37) | Komisjon analüüsis taotlusi ja jõudis järeldusele, et ruudukujulist vineeri ei saa tootevalikust välja jätta järgmistel põhjustel: sel on ristkülikukujulise vineeriga samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Samuti avaldab ruudukujuline kasevineer ristkülikukujulisele kasevineerile konkurentsisurvet, kuna need tooted on teataval määral asendatavad ning liitu imporditud ruudukujulist vineeri on võimalik edasi töödelda ristkülikukujuliseks kasevineeriks, millega kaasneb meetmetest kõrvalehoidmise oht. Lisaks toodab ja omab liidu tootmisharu seadmeid, mis on vajalikud toodete kohandamiseks konkreetsete klientide vajadustega. Seetõttu lükkas komisjon väljajätmise taotlused tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon analüüsis taotlusi ja jõudis järeldusele, et ruudukujulist vineeri ei saa tootevalikust välja jätta järgmistel põhjustel: sel on ristkülikukujulise vineeriga samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Samuti avaldab ruudukujuline kasevineer ristkülikukujulisele kasevineerile konkurentsisurvet, kuna need tooted on teataval määral asendatavad ning liitu imporditud ruudukujulist vineeri on võimalik edasi töödelda ristkülikukujuliseks kasevineeriks, millega kaasneb meetmetest kõrvalehoidmise oht. Lisaks toodab ja omab liidu tootmisharu seadmeid, mis on vajalikud toodete kohandamiseks konkreetsete klientide vajadustega. Seetõttu lükkas komisjon väljajätmise taotlused tagasi.

2.3.2.   Hõlmatud tooted

Hõlmatud tooted

| (38) | Üks Venemaa tootja, Segezha, väitis, et tootevalikut tuleks laiendada nii, et lisaks kasevineerile oleks hõlmatud ka männi-, papli-, okumee- ja pöögivineer. Väideti, et eespool nimetatud vineeriliigid konkureerivad otseselt ja on asendatavad kasevineeriga, moodustades kokku ühe toote. |
| --- | --- |

(38)

Üks Venemaa tootja, Segezha, väitis, et tootevalikut tuleks laiendada nii, et lisaks kasevineerile oleks hõlmatud ka männi-, papli-, okumee- ja pöögivineer. Väideti, et eespool nimetatud vineeriliigid konkureerivad otseselt ja on asendatavad kasevineeriga, moodustades kokku ühe toote.

| (39) | Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna männi-, papli-, okumee- ja pöögivineeri füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ei ole samad mis kasevineeril. Asjaolu, et mõnes taotluses selgitamata või tuvastamata kasutusotstarbel võib kasutada alternatiivseid tooteid ja materjale kindlaksmääramata asendusvõimega, ei muuda vaatlusaluse toote ja nimetatud toodete füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste erinevuste olemust. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna männi-, papli-, okumee- ja pöögivineeri füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ei ole samad mis kasevineeril. Asjaolu, et mõnes taotluses selgitamata või tuvastamata kasutusotstarbel võib kasutada alternatiivseid tooteid ja materjale kindlaksmääramata asendusvõimega, ei muuda vaatlusaluse toote ja nimetatud toodete füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste erinevuste olemust.

3.   DUMPING

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (40) | Valimisse kaasati kolm eksportivate tootjate kontserni. |
| --- | --- |

(40)

Valimisse kaasati kolm eksportivate tootjate kontserni.

| (41) | Sveza kontsern koosnes seitsmest tootjast ja ühest kauplejast, kes kõik olid otseselt seotud vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga. Need seitse tootjat müüsid tooteid omamaisel turul seotud kaupleja kaudu ja eksportisid otse liitu. |
| --- | --- |

(41)

Sveza kontsern koosnes seitsmest tootjast ja ühest kauplejast, kes kõik olid otseselt seotud vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga. Need seitse tootjat müüsid tooteid omamaisel turul seotud kaupleja kaudu ja eksportisid otse liitu.

| (42) | Zheshartsky LРK LLC kuulub kontserni UPG. See tootja eksportis nii otse kui ka Lätis registreeritud seotud äriühingu kaudu. |
| --- | --- |

(42)

Zheshartsky LРK LLC kuulub kontserni UPG. See tootja eksportis nii otse kui ka Lätis registreeritud seotud äriühingu kaudu.

| (43) | Syktyvkar Plywood Mill Ltd. kuulub kontserni, mis on otseselt seotud vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga. Sellesse kontserni kuulus neli siseturul tegutsevat seotud kauplejat. |
| --- | --- |

(43)

Syktyvkar Plywood Mill Ltd. kuulub kontserni, mis on otseselt seotud vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga. Sellesse kontserni kuulus neli siseturul tegutsevat seotud kauplejat.

3.2.   Normaalväärtus

| (44) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks palus komisjon kõigil valimisse kuuluvatel vaatlusalust toodet tootvatel tootjatel küsimustikule vastata. |
| --- | --- |

(44)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks palus komisjon kõigil valimisse kuuluvatel vaatlusalust toodet tootvatel tootjatel küsimustikule vastata.

| (45) | Kõigepealt uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(45)

Kõigepealt uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust.

| (46) | Sellest lähtuvalt leiti, et iga valimisse kaasatud eksportiva tootja samasuguse toote omamaine kogumüük on tüüpiline. |
| --- | --- |

(46)

Sellest lähtuvalt leiti, et iga valimisse kaasatud eksportiva tootja samasuguse toote omamaine kogumüük on tüüpiline.

| (47) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(47)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

| (48) | Järgmiseks uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. |
| --- | --- |

(48)

Järgmiseks uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.

| (49) | Kolme eksportiva tootja/eksportivate tootjate kontserni puhul ei toimunud mõne uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliigi puhul kas üldse omamaist müüki või oli kõnealuse tooteliigi omamaine müük mahult alla 5 % ega olnud seega tüüpiline. |
| --- | --- |

(49)

Kolme eksportiva tootja/eksportivate tootjate kontserni puhul ei toimunud mõne uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliigi puhul kas üldse omamaist müüki või oli kõnealuse tooteliigi omamaine müük mahult alla 5 % ega olnud seega tüüpiline.

| (50) | Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suure osa tooteliigi müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4. |
| --- | --- |

(50)

Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suure osa tooteliigi müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

| (51) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja |
| --- | --- | --- |

(51)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (52) | Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(52)

Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

| (53) | Teisalt on normaalväärtus tooteliigi tegelik omamaine hind ainult nende tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral uurimisperioodi jooksul, kui






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(53)

Teisalt on normaalväärtus tooteliigi tegelik omamaine hind ainult nende tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral uurimisperioodi jooksul, kui

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (54) | Omamaise müügi analüüs näitas, et 28–93 % kogu omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Vastavalt sellele arvutati normaalväärtus olenevalt tooteliigist uurimisperioodi jooksul kogu omamaise müügi hinna kaalutud keskmisena põhjenduses 51 kirjeldatud olukorras või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena eespool mainitud põhjenduses kirjeldatud olukorras. |
| --- | --- |

(54)

Omamaise müügi analüüs näitas, et 28–93 % kogu omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Vastavalt sellele arvutati normaalväärtus olenevalt tooteliigist uurimisperioodi jooksul kogu omamaise müügi hinna kaalutud keskmisena põhjenduses 51 kirjeldatud olukorras või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena eespool mainitud põhjenduses kirjeldatud olukorras.

| (55) | Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või see oli ebapiisav või kui siseturul ei müüdud seda tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(55)

Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või see oli ebapiisav või kui siseturul ei müüdud seda tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.

| (56) | Normaalväärtuse saamiseks liideti valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil järgmised summad:






  a) | valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud tavapärase kaubandustegevuse käigus uurimisperioodil ja |
| --- | --- | --- |

(56)

Normaalväärtuse saamiseks liideti valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil järgmised summad:

a)

valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud tavapärase kaubandustegevuse käigus uurimisperioodil ja

| b) | kaalutud keskmine kasum, mida valimisse kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad teenisid samasuguse toote omamaiselt müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmine kasum, mida valimisse kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad teenisid samasuguse toote omamaiselt müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus uurimisperioodil.

| (57) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(57)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

3.2.1.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (58) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingu kaudu, nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 40 ja 43. |
| --- | --- |

(58)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingu kaudu, nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 40 ja 43.

| (59) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest liitu ekspordiks müümisel tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(59)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest liitu ekspordiks müümisel tegelikult makstud või makstav hind.

| (60) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijatena tegutsevate seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9 kindlaks selle hinna alusel, millega importtoode esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sellisel juhul korrigeeriti hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal. |
| --- | --- |

(60)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijatena tegutsevate seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 9 kindlaks selle hinna alusel, millega importtoode esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sellisel juhul korrigeeriti hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal.

3.2.2.   Võrdlus

Võrdlus

| (61) | Komisjon võrdles valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon võrdles valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (62) | Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Korrigeerimisi tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimis-, pakendamis- ja krediidikulude, pangatasude, ELi tollimaksude, muude impordimaksude ja komisjonitasude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(62)

Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Korrigeerimisi tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimis-, pakendamis- ja krediidikulude, pangatasude, ELi tollimaksude, muude impordimaksude ja komisjonitasude arvessevõtmiseks.

| (63) | Eksportiv tootja UPG väitis, et Venemaa Föderatsiooni valitsus hüvitas kuni 80 % tootjate transpordikuludest, mis tekkisid nende toodete transportimisel välisturgudele. See eksportiv tootja väitis, et ekspordihinda tuleks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktidele e ja k ülespoole korrigeerida, sest omamaise müügi puhul sarnast hüvitamist ei toimunud. |
| --- | --- |

(63)

Eksportiv tootja UPG väitis, et Venemaa Föderatsiooni valitsus hüvitas kuni 80 % tootjate transpordikuludest, mis tekkisid nende toodete transportimisel välisturgudele. See eksportiv tootja väitis, et ekspordihinda tuleks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktidele e ja k ülespoole korrigeerida, sest omamaise müügi puhul sarnast hüvitamist ei toimunud.

| (64) | Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis k on sätestatud, et korrigeerimisi võib teha ka punktides a–j nimetamata muude tegurite erinevuste arvessevõtmiseks, kui tõendatakse, et need mõjutavad kõnealuse lõikega nõutavat hindade võrreldavust, eelkõige juhul, kui kliendid maksavad selliste tegurite erinevuse tõttu siseturul järjepidevalt erinevaid hindu. Eksportiv tootja ei esitanud siiski ühtegi tõendit, mis näitaks, et kõnealune subsiidiumikava mõjutas hindu. Eelkõige ei esitanud korrektsiooni taotlev eksportiv tootja tõendeid selle kohta, et tema kliendid maksid siseturul järjepidevalt erinevaid hindu väidetava erinevuse tõttu transpordikulude hüvitamisel Venemaa Föderatsiooni valitsuse poolt omamaise ja eksportmüügi vahel. Ilma et see piiraks eespool esitatut, märkis komisjon veel, et välisturgudele müümise transpordikulude hüvitamine nii, et välistatakse omamaine müük, kujutab endast suure tõenäosusega ekspordisubsiidiumi määruse (EL) 2016/1037 artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. Sellised kavad suurendavad eksportijate suutlikkust konkureerida ebaõiglaselt välisturgudel ja eelkõige toetada rahaliselt dumpingut. Seega ei kujuta need endast tegurit, mis kvalifitseeruks alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaseks korrigeerimiseks. Korrigeerimise lubamine selliste tegurite puhul, mis lihtsustavad eksportijal dumpinguga tegelemist, tooks kaasa tegelikult toimunud dumpingu ulatuse varjamise. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(64)

Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis k on sätestatud, et korrigeerimisi võib teha ka punktides a–j nimetamata muude tegurite erinevuste arvessevõtmiseks, kui tõendatakse, et need mõjutavad kõnealuse lõikega nõutavat hindade võrreldavust, eelkõige juhul, kui kliendid maksavad selliste tegurite erinevuse tõttu siseturul järjepidevalt erinevaid hindu. Eksportiv tootja ei esitanud siiski ühtegi tõendit, mis näitaks, et kõnealune subsiidiumikava mõjutas hindu. Eelkõige ei esitanud korrektsiooni taotlev eksportiv tootja tõendeid selle kohta, et tema kliendid maksid siseturul järjepidevalt erinevaid hindu väidetava erinevuse tõttu transpordikulude hüvitamisel Venemaa Föderatsiooni valitsuse poolt omamaise ja eksportmüügi vahel. Ilma et see piiraks eespool esitatut, märkis komisjon veel, et välisturgudele müümise transpordikulude hüvitamine nii, et välistatakse omamaine müük, kujutab endast suure tõenäosusega ekspordisubsiidiumi määruse (EL) 2016/1037 artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. Sellised kavad suurendavad eksportijate suutlikkust konkureerida ebaõiglaselt välisturgudel ja eelkõige toetada rahaliselt dumpingut. Seega ei kujuta need endast tegurit, mis kvalifitseeruks alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaseks korrigeerimiseks. Korrigeerimise lubamine selliste tegurite puhul, mis lihtsustavad eksportijal dumpinguga tegelemist, tooks kaasa tegelikult toimunud dumpingu ulatuse varjamise. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi.

| (65) | Sama eksportiv tootja taotles veel alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i vastava korrektsiooni tegemist seoses komisjonitasudega, mida makstakse seotud kauplejale omamaise müügi eest. Eksportiv tootja esitas siiski ka teabe selle kohta, et makstud komisjonitasud olid seotud nii omamaise müügi kui ka liitu suunatud eksportmüügiga. Sellest tulenevalt võttis komisjon seotud kauplejale makstud komisjonitasude summat arvesse nii omamaise kui ka eksportmüügi puhul, võttes aluseks müügimahu. |
| --- | --- |

(65)

Sama eksportiv tootja taotles veel alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i vastava korrektsiooni tegemist seoses komisjonitasudega, mida makstakse seotud kauplejale omamaise müügi eest. Eksportiv tootja esitas siiski ka teabe selle kohta, et makstud komisjonitasud olid seotud nii omamaise müügi kui ka liitu suunatud eksportmüügiga. Sellest tulenevalt võttis komisjon seotud kauplejale makstud komisjonitasude summat arvesse nii omamaise kui ka eksportmüügi puhul, võttes aluseks müügimahu.

| (66) | Kõik valimisse kaasatud Sveza kontserni eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu Peterburis asuva seotud omamaise äriühingu Sveza-Les LLC kaudu. Kõik Sveza kontserni eksportivad tootjad on sõlminud kõnealuse seotud kauplejaga komisjonitasu alusel töötava esindaja lepingu. Kõik kontserni eksportivad tootjad on kas otseselt või kaudselt selle äriühinguga seotud. Nad väitsid, et kauplejale makstud komisjonitasusid ei tohiks ekspordihinnast maha arvata, sest need ei mõjuta hindade võrreldavust, sest seotud kaupleja täitis eksportmüügi ja omamaise müügi puhul täpselt samu funktsioone. Ainus erinevus on väidetavalt seotud kaupleja tegevuse tasustamisega: omamaine müük on hõlmatud hinnalisandiga, samal ajal kui eksportmüük toimub komisjonitasu alusel, mis põhineb komisjonikokkulepetel. Lisaks väitsid eksportivad tootjad, et nad moodustavad kauplejaga ühe majandusüksuse, mis mõjutab nii omamaist kui ka eksportmüüki. |
| --- | --- |

(66)

Kõik valimisse kaasatud Sveza kontserni eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu Peterburis asuva seotud omamaise äriühingu Sveza-Les LLC kaudu. Kõik Sveza kontserni eksportivad tootjad on sõlminud kõnealuse seotud kauplejaga komisjonitasu alusel töötava esindaja lepingu. Kõik kontserni eksportivad tootjad on kas otseselt või kaudselt selle äriühinguga seotud. Nad väitsid, et kauplejale makstud komisjonitasusid ei tohiks ekspordihinnast maha arvata, sest need ei mõjuta hindade võrreldavust, sest seotud kaupleja täitis eksportmüügi ja omamaise müügi puhul täpselt samu funktsioone. Ainus erinevus on väidetavalt seotud kaupleja tegevuse tasustamisega: omamaine müük on hõlmatud hinnalisandiga, samal ajal kui eksportmüük toimub komisjonitasu alusel, mis põhineb komisjonikokkulepetel. Lisaks väitsid eksportivad tootjad, et nad moodustavad kauplejaga ühe majandusüksuse, mis mõjutab nii omamaist kui ka eksportmüüki.

| (67) | Vastuseks tuletas komisjon meelde, et kõik seitse kontserni kuuluvat tootjat olid allkirjastanud lepingu, millega nähti ette selgelt määratletud komisjonitasu iga eksportmüügi puhul, mida tegelikult maksti. Omamaisel siseturul see nii ei olnud. See annab põhjust kahelda normaalväärtuse ja ekspordihinna võrreldavuses kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10, ning seetõttu arvas komisjon artikli 2 lõike 10 punkti i alusel maha makstud komisjonitasu. |
| --- | --- |

(67)

Vastuseks tuletas komisjon meelde, et kõik seitse kontserni kuuluvat tootjat olid allkirjastanud lepingu, millega nähti ette selgelt määratletud komisjonitasu iga eksportmüügi puhul, mida tegelikult maksti. Omamaisel siseturul see nii ei olnud. See annab põhjust kahelda normaalväärtuse ja ekspordihinna võrreldavuses kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10, ning seetõttu arvas komisjon artikli 2 lõike 10 punkti i alusel maha makstud komisjonitasu.

| (68) | Peale selle tuletas komisjon seoses ühe majandusüksusega meelde, et liidu kohtupraktika kohaselt on üksnes eksportmüüki käsitleva kirjaliku komisjonilepingu olemasolu väga oluline element, mis näitab, et eksportmüügi puhul ei saa kauplejat käsitada eksportiva tootja sisemise müügiosakonnana (8). Leping sisaldab ka mitmeid klausleid, näiteks vahekohtuklauslit, mis osutavad solidaarsuse puudumisele äriühingute vahel. Need klauslid ei haakunud nõudega, et eksportivaid tootjaid ja seotud kauplejat tuleks käsitada ühe majandusüksusena, ehkki need on juriidiliselt eraldi äriühingud. Samuti tundus müügi, üld- ja halduskulusid vaadates, et osa müügiülesandeid täitsid endiselt eksportivad tootjad. Lõpuks väitis komisjon, et seotud kaupleja väljastas eksportivate tootjate nimel arveid esimestele sõltumatutele klientidele liidus. Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades lükkas komisjon esialgu tagasi väite, et kaupleja ja eksportivad tootjad moodustavad eksportmüügi puhul ühe majandusüksuse. |
| --- | --- |

(68)

Peale selle tuletas komisjon seoses ühe majandusüksusega meelde, et liidu kohtupraktika kohaselt on üksnes eksportmüüki käsitleva kirjaliku komisjonilepingu olemasolu väga oluline element, mis näitab, et eksportmüügi puhul ei saa kauplejat käsitada eksportiva tootja sisemise müügiosakonnana (8). Leping sisaldab ka mitmeid klausleid, näiteks vahekohtuklauslit, mis osutavad solidaarsuse puudumisele äriühingute vahel. Need klauslid ei haakunud nõudega, et eksportivaid tootjaid ja seotud kauplejat tuleks käsitada ühe majandusüksusena, ehkki need on juriidiliselt eraldi äriühingud. Samuti tundus müügi, üld- ja halduskulusid vaadates, et osa müügiülesandeid täitsid endiselt eksportivad tootjad. Lõpuks väitis komisjon, et seotud kaupleja väljastas eksportivate tootjate nimel arveid esimestele sõltumatutele klientidele liidus. Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades lükkas komisjon esialgu tagasi väite, et kaupleja ja eksportivad tootjad moodustavad eksportmüügi puhul ühe majandusüksuse.

8

| (69) | Lisaks selgus uurimise käigus, et liidus asuvad sõltumatud esindajad olid seotud ka Sveza kontserni teatava eksportmüügiga. Need esindajad said komisjonitasu, mida kajastati Sveza Lesi raamatupidamisarvestuses osana tema müügi-, üld- ja halduskuludest. Seetõttu korrigeeris komisjon ekspordihinda vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, võttes arvesse komisjonitasu, mida maksti sõltumatutele müügiesindajatele eksportmüügi eest. See korrektsioon vastas Sveza-Lesi raamatupidamises kajastatud esindajatasudes seisnevale komisjonitasule. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks selgus uurimise käigus, et liidus asuvad sõltumatud esindajad olid seotud ka Sveza kontserni teatava eksportmüügiga. Need esindajad said komisjonitasu, mida kajastati Sveza Lesi raamatupidamisarvestuses osana tema müügi-, üld- ja halduskuludest. Seetõttu korrigeeris komisjon ekspordihinda vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, võttes arvesse komisjonitasu, mida maksti sõltumatutele müügiesindajatele eksportmüügi eest. See korrektsioon vastas Sveza-Lesi raamatupidamises kajastatud esindajatasudes seisnevale komisjonitasule.

| (70) | Lõpuks väitis sama kontsern, et kui komisjon korrigeerib ekspordihinda, tähendab see, et komisjon leiab, et eksportivad tootjad ja seotud kaupleja ei moodusta ühte majandusüksust. Seega tuleks maha arvata ka müügi-, üld- ja halduskulud ning siseturul müüdud samasuguse toote edasimüügiga seotud kasum. |
| --- | --- |

(70)

Lõpuks väitis sama kontsern, et kui komisjon korrigeerib ekspordihinda, tähendab see, et komisjon leiab, et eksportivad tootjad ja seotud kaupleja ei moodusta ühte majandusüksust. Seega tuleks maha arvata ka müügi-, üld- ja halduskulud ning siseturul müüdud samasuguse toote edasimüügiga seotud kasum.

| (71) | Komisjon tuletas meelde, et vastupidiselt eksportmüügile, mille puhul tehased väljastavad arve otse esimesele sõltumatule kliendile liidus, toimub müük siseturul esimesele sõltumatule kliendile Sveza-Lesi kaudu. Teisisõnu müüb Sveza-Les edasi vaatlusalust toodet, mille ta on ostnud kontserni tehastelt. Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse normaalväärtuse aluseks tavaliselt omamaise müügi hind esimesele sõltumatule kliendile. Korrigeerimine artikli 2 lõike 10 punkti i alusel hinnalisandi arvessevõtmiseks eeldaks, et normaalväärtuse määramiseks oleks asjakohane müük pigem tehaste ja Sveza-Lesi vahel toimuv müük, mille hind määrataks kindlaks pärast Sveza-Lesile toote edasimüümisel makstud väidetava hinnalisandi mahaarvamist. Siiski ei saa müüki tehastelt Sveza-Lesile käsitada müügina esimesele sõltumatule kliendile. Sellises olukorras ei oleks Sveza-Lesile makstud hinnalisandi mahaarvamine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 1. Pealegi oleks artikli 2 lõike 10 punkti i teksti kohaselt vaja kauplejale makstud hinnalisandi arvessevõtmiseks korrektsioone tehes esitada ka tõendid selle kohta, et Sveza-Lesi funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel omamaise müügi alal töötava esindaja omaga. Toimikus sellised tõendid puuduvad. Eespool kirjeldatud kaalutlustel lükkas komisjon esialgu tagasi väite, et omamaise müügi hinnalisandi arvessevõtmiseks tehtud korrektsioon oli põhjendatud. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon tuletas meelde, et vastupidiselt eksportmüügile, mille puhul tehased väljastavad arve otse esimesele sõltumatule kliendile liidus, toimub müük siseturul esimesele sõltumatule kliendile Sveza-Lesi kaudu. Teisisõnu müüb Sveza-Les edasi vaatlusalust toodet, mille ta on ostnud kontserni tehastelt. Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse normaalväärtuse aluseks tavaliselt omamaise müügi hind esimesele sõltumatule kliendile. Korrigeerimine artikli 2 lõike 10 punkti i alusel hinnalisandi arvessevõtmiseks eeldaks, et normaalväärtuse määramiseks oleks asjakohane müük pigem tehaste ja Sveza-Lesi vahel toimuv müük, mille hind määrataks kindlaks pärast Sveza-Lesile toote edasimüümisel makstud väidetava hinnalisandi mahaarvamist. Siiski ei saa müüki tehastelt Sveza-Lesile käsitada müügina esimesele sõltumatule kliendile. Sellises olukorras ei oleks Sveza-Lesile makstud hinnalisandi mahaarvamine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 1. Pealegi oleks artikli 2 lõike 10 punkti i teksti kohaselt vaja kauplejale makstud hinnalisandi arvessevõtmiseks korrektsioone tehes esitada ka tõendid selle kohta, et Sveza-Lesi funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel omamaise müügi alal töötava esindaja omaga. Toimikus sellised tõendid puuduvad. Eespool kirjeldatud kaalutlustel lükkas komisjon esialgu tagasi väite, et omamaise müügi hinnalisandi arvessevõtmiseks tehtud korrektsioon oli põhjendatud.

3.2.3.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (72) | Valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(72)

Valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (73) | Sveza kontserni eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kõigepealt iga eksportiva tootja individuaalse dumpingumarginaali ja teise sammuna arvutas kaalutud dumpingumarginaali kogu Sveza kontserni kohta. |
| --- | --- |

(73)

Sveza kontserni eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kõigepealt iga eksportiva tootja individuaalse dumpingumarginaali ja teise sammuna arvutas kaalutud dumpingumarginaali kogu Sveza kontserni kohta.

| (74) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Sveza kontsern | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |

(74)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Sveza kontsern

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

| (75) | Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel. |
| --- | --- |

(75)

Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel.

| (76) | Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 15,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 15,7 %.

| (77) | Kõikide teiste Venemaa eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht, väljendatuna protsendina uurimisperioodil asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist, mis tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(77)

Kõikide teiste Venemaa eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht, väljendatuna protsendina uurimisperioodil asjaomasest riigist liitu suunatud koguimpordist, mis tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal.

| (78) | Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas uurimisperioodil ligikaudu 81 % koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata koostööd mittetegevatele eksportivatele tootjatele dumpingumarginaali valimisse kaasatud koostööd tegeva individuaalselt kontrollitud suurima dumpingumarginaaliga äriühingu tasemel. |
| --- | --- |

(78)

Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas uurimisperioodil ligikaudu 81 % koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata koostööd mittetegevatele eksportivatele tootjatele dumpingumarginaali valimisse kaasatud koostööd tegeva individuaalselt kontrollitud suurima dumpingumarginaaliga äriühingu tasemel.

| (79) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Sveza kontsern | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 15,7 % |
| Kõik muud äriühingud | 15,9 % |

(79)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Sveza kontsern

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

15,7 %

Kõik muud äriühingud

15,9 %

4.   KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (80) | Uurimisperioodil tootis samasugust toodet viisteist teadaolevat liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(80)

Uurimisperioodil tootis samasugust toodet viisteist teadaolevat liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (81) | Liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt ligikaudu 849 000 kuupmeetrit. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule. Nagu on märgitud punktis 1.6, moodustas valimisse kaasatud kolme liidu tootja toodang 39 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(81)

Liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt ligikaudu 849 000 kuupmeetrit. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule. Nagu on märgitud punktis 1.6, moodustas valimisse kaasatud kolme liidu tootja toodang 39 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

| (82) | Tootmisharusiseseks tarbimiseks ettenähtud liidu toodang oli hinnanguliselt alla 0,5 %. Ebaolulisuse tõttu ei peeta tootmisharusisese tarbimise arvessevõtmist käesoleval juhul kahju analüüsimisel asjakohaseks. |
| --- | --- |

(82)

Tootmisharusiseseks tarbimiseks ettenähtud liidu toodang oli hinnanguliselt alla 0,5 %. Ebaolulisuse tõttu ei peeta tootmisharusisese tarbimise arvessevõtmist käesoleval juhul kahju analüüsimisel asjakohaseks.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (83) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks järgmiste andmete põhjal: a) kaebuse esitaja esitatud andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kohta sõltumatutele klientidele liidus; neid andmeid võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate teatatud müügimahtudega; b) uurimisaluse toote import kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele (9). |
| --- | --- |

(83)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks järgmiste andmete põhjal: a) kaebuse esitaja esitatud andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kohta sõltumatutele klientidele liidus; neid andmeid võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate teatatud müügimahtudega; b) uurimisaluse toote import kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele (9).

9

| (84) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine kuupmeetrites (m3) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 1 874 725 | 2 000 293 | 2 080 786 | 2 130 325 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Allikas: kaebuse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjad ja Eurostat |

(84)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine kuupmeetrites (m3)

Liidu tarbimine kuupmeetrites (m3

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

1 874 725

2 000 293

2 080 786

2 130 325

Indeks

Indeks

100

100

107

107

111

111

114

114

Allikas: kaebuse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjad ja Eurostat

Allikas

| (85) | Tarbimine liidus suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %. Üksikasjalik analüüs näitab aasta-aastalt pidevat kasvu, kusjuures suurim aastakasv – 7 % – oli 2018. aastal 2017. aastaga võrreldes: seejärel kasv aeglustus, kuid jätkus pidevalt. |
| --- | --- |

(85)

Tarbimine liidus suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %. Üksikasjalik analüüs näitab aasta-aastalt pidevat kasvu, kusjuures suurim aastakasv – 7 % – oli 2018. aastal 2017. aastaga võrreldes: seejärel kasv aeglustus, kuid jätkus pidevalt.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   Vaatlusaluse toote impordi kindlaksmääramise metoodika

Vaatlusaluse toote impordi kindlaksmääramise metoodika

| (86) | Enne menetluse algatamist ja sellele järgnevat konkreetse TARICi koodi loomist (10) registreeriti vaatlusaluse toote import CNi tasandil, (11) hõlmates ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote. Vaatlusaluse toote impordimahu hindamiseks vaatlusalusel perioodil kasutas komisjon sama suhtarvu (TARIC/CN), mida täheldati pärast algatamist kogu CN-koodi impordimahtude ja vaatlusaluse toote impordi vahel TARICi andmete põhjal. Asjaomasest riigist pärit impordi puhul määrati selleks suhtarvuks 78 %. |
| --- | --- |

(86)

Enne menetluse algatamist ja sellele järgnevat konkreetse TARICi koodi loomist (10) registreeriti vaatlusaluse toote import CNi tasandil, (11) hõlmates ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote. Vaatlusaluse toote impordimahu hindamiseks vaatlusalusel perioodil kasutas komisjon sama suhtarvu (TARIC/CN), mida täheldati pärast algatamist kogu CN-koodi impordimahtude ja vaatlusaluse toote impordi vahel TARICi andmete põhjal. Asjaomasest riigist pärit impordi puhul määrati selleks suhtarvuks 78 %.

10

11

| (87) | Selle metoodika tulemused kinnitavad kaebuses esitatud impordisuundumust. |
| --- | --- |

(87)

Selle metoodika tulemused kinnitavad kaebuses esitatud impordisuundumust.

4.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (88) | Eespool nimetatud metoodika alusel tegi komisjon Eurostati andmete põhjal kindlaks impordimahu. Impordi turuosa määrati kindlaks nii, et impordimahtu võrreldi liidu tarbimisega. |
| --- | --- |

(88)

Eespool nimetatud metoodika alusel tegi komisjon Eurostati andmete põhjal kindlaks impordimahu. Impordi turuosa määrati kindlaks nii, et impordimahtu võrreldi liidu tarbimisega.

| (89) | Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordimaht (m3) ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaalt pärit impordi maht (m3) | 871 050 | 933 329 | 1 081 937 | 1 192 712 |
| Indeks | 100 | 107 | 124 | 137 |
| Turuosa | 46 % | 47 % | 52 % | 56 % |
| Indeks | 100 | 100 | 112 | 120 |
| Allikas: Eurostati andmed |

(89)

Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordimaht (m3) ja turuosa

Impordimaht (m3

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Venemaalt pärit impordi maht (m3)

3

871 050

933 329

1 081 937

1 192 712

Indeks

Indeks

100

100

107

107

124

124

137

137

Turuosa

46 %

47 %

52 %

56 %

Indeks

Indeks

100

100

100

100

112

112

120

120

Allikas: Eurostati andmed

Allikas

| (90) | Asjaomasest riigist pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 871 050 kuupmeetrilt ligikaudu 1 192 712 kuupmeetrini ehk 37 %. Vaatlusalusel perioodil kasvas kõnealuse impordi turuosa 46 %-lt 56 %-ni ehk 20 %. |
| --- | --- |

(90)

Asjaomasest riigist pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 871 050 kuupmeetrilt ligikaudu 1 192 712 kuupmeetrini ehk 37 %. Vaatlusalusel perioodil kasvas kõnealuse impordi turuosa 46 %-lt 56 %-ni ehk 20 %.

4.3.3.   Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

| (91) | Komisjon määras impordihinnad Eurostati statistika põhjal (eurot tonni kohta) CN-tasandil. Kuigi vaatlusaluse toote import, nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.1, registreeriti koos suurema toodete kogumiga, võimaldab see metoodika usaldusväärselt hinnata hindu ja nende muutumist aja jooksul, kuna valdava osa selle CN-koodi alla kuuluvast impordist moodustas vaatlusalune toode, ning see võimaldab võrrelda hindade arengut eksportivate riikide vahel. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon määras impordihinnad Eurostati statistika põhjal (eurot tonni kohta) CN-tasandil. Kuigi vaatlusaluse toote import, nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.1, registreeriti koos suurema toodete kogumiga, võimaldab see metoodika usaldusväärselt hinnata hindu ja nende muutumist aja jooksul, kuna valdava osa selle CN-koodi alla kuuluvast impordist moodustas vaatlusalune toode, ning see võimaldab võrrelda hindade arengut eksportivate riikide vahel.

| (92) | Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurodes tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | 646 | 681 | 608 | 584 |
| Indeks | 100 | 105 | 94 | 90 |
| Allikas: Eurostati andmed |

(92)

Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Venemaa

646

681

608

584

Indeks

Indeks

100

100

105

105

94

94

90

90

Allikas: Eurostati andmed

Allikas

| (93) | Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad langesid 646 eurolt tonni eest 2017. aastal 584 euroni tonni eest uurimisperioodil, mis tähendab 10 % langust. Impordi keskmine hind tõusis 2018. aastal 5 % ja langes järgnevatel perioodidel 15 %. |
| --- | --- |

(93)

Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad langesid 646 eurolt tonni eest 2017. aastal 584 euroni tonni eest uurimisperioodil, mis tähendab 10 % langust. Impordi keskmine hind tõusis 2018. aastal 5 % ja langes järgnevatel perioodidel 15 %.

| (94) | Sama suundumust võib täheldada ka valimisse kaasatud eksportivate tootjate teatatud kaalutud keskmisi ekspordihindu kasutades, mis annab vaatlusaluse toote hinnaks uurimisperioodil 434 eurot/m3. Impordihinnad olid pidevalt liidu tootjate müügihindadest madalamad (vt tabel 7); hinnavahe oli uurimisperioodil 38 %. |
| --- | --- |

(94)

Sama suundumust võib täheldada ka valimisse kaasatud eksportivate tootjate teatatud kaalutud keskmisi ekspordihindu kasutades, mis annab vaatlusaluse toote hinnaks uurimisperioodil 434 eurot/m3. Impordihinnad olid pidevalt liidu tootjate müügihindadest madalamad (vt tabel 7); hinnavahe oli uurimisperioodil 38 %.

3

| (95) | Kasevineeri müüakse väga erinevates mõõtmetes, kvaliteediga ja vastavalt kliendi konkreetsetele nõuetele. Kuna liidu tootmisharu ja Venemaa eksportivad tootjad müüsid väga erinevaid tooteliike, muutis uurimise algatamisel loodud üksikasjalik toote kontrollnumbrite süsteem identsete toodete leidmise raskeks. Hinnavõrdluse eesmärgil viis komisjon seetõttu läbi mõistliku ja tehniliselt usaldusväärse lähenduse, koondades mõned sarnased tooteliigid, mis võimaldas liidu tootmisharu müüdud tooteid nõuetekohaselt võrrelda Venemaa eksportivate tootjate müüdud samaväärsete tooteliikidega. Sellest nähtus liidu tootmisharu müüdud erinevate tooteliikide ja Venemaa eksportivate tootjate müüdud tooteliikide vastavus üle 68 % ulatuses valimisse kaasatud Venemaa eksportivate tootjate impordimahust |
| --- | --- |

(95)

Kasevineeri müüakse väga erinevates mõõtmetes, kvaliteediga ja vastavalt kliendi konkreetsetele nõuetele. Kuna liidu tootmisharu ja Venemaa eksportivad tootjad müüsid väga erinevaid tooteliike, muutis uurimise algatamisel loodud üksikasjalik toote kontrollnumbrite süsteem identsete toodete leidmise raskeks. Hinnavõrdluse eesmärgil viis komisjon seetõttu läbi mõistliku ja tehniliselt usaldusväärse lähenduse, koondades mõned sarnased tooteliigid, mis võimaldas liidu tootmisharu müüdud tooteid nõuetekohaselt võrrelda Venemaa eksportivate tootjate müüdud samaväärsete tooteliikidega. Sellest nähtus liidu tootmisharu müüdud erinevate tooteliikide ja Venemaa eksportivate tootjate müüdud tooteliikide vastavus üle 68 % ulatuses valimisse kaasatud Venemaa eksportivate tootjate impordimahust

| (96) | Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon: |
| --- | --- |

(96)

Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

| (97) | valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks. Arvestades, et liidu tootjad müüsid vaatlusalust toodet nii otse kui ka seotud müügiettevõtete kaudu, tehti müügihinna asjakohased korrigeerimised transpordi-, kindlustus- ja käitlemiskuludega, et viia hind tehasehinna tasemele ja |
| --- | --- |

(97)

valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks. Arvestades, et liidu tootjad müüsid vaatlusalust toodet nii otse kui ka seotud müügiettevõtete kaudu, tehti müügihinna asjakohased korrigeerimised transpordi-, kindlustus- ja käitlemiskuludega, et viia hind tehasehinna tasemele ja

| (98) | vastavad valimisse kaasatud Venemaa tootjate impordi kaalutud keskmised hinnad tooteliigi kohta esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, tehes asjakohased korrektsioonid, et viia hind liidu tollipiiri tasemele. Seotud kaupleja kaudu tehtud müügi puhul tehti veel üks korrigeerimine alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Seejärel lisati liidu tollipiiri tasemel kindlaksmääratud hinnale teatav summa impordijärgsete kulude ja tollimaksu arvessevõtmiseks. Kõnealune müük moodustas alla 5 % valimisse kaasatud Venemaa tootjate kogumüügist. |
| --- | --- |

(98)

vastavad valimisse kaasatud Venemaa tootjate impordi kaalutud keskmised hinnad tooteliigi kohta esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, tehes asjakohased korrektsioonid, et viia hind liidu tollipiiri tasemele. Seotud kaupleja kaudu tehtud müügi puhul tehti veel üks korrigeerimine alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Seejärel lisati liidu tollipiiri tasemel kindlaksmääratud hinnale teatav summa impordijärgsete kulude ja tollimaksu arvessevõtmiseks. Kõnealune müük moodustas alla 5 % valimisse kaasatud Venemaa tootjate kogumüügist.

| (99) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt, arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(99)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt, arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil.

| (100) | Eespool kirjeldatu põhjal oli valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 12,6 % (vahemikus 9,5–18,5 %). Hinna allalöömise marginaale peetakse märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(100)

Eespool kirjeldatu põhjal oli valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 12,6 % (vahemikus 9,5–18,5 %). Hinna allalöömise marginaale peetakse märkimisväärseks.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (101) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil mõjutasid. |
| --- | --- |

(101)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil mõjutasid.

| (102) | Nagu on märgitud punktis 1.6.1, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(102)

Nagu on märgitud punktis 1.6.1, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (103) | Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kõiki liidu tootjaid käsitlevate andmete põhjal, mis sisaldusid kaebuse esitaja vastuses küsimustikule, ja võrdles neid vajaduse korral valimisse kaasatud liidu tootjate vastustega küsimustikule. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustikule antud vastustes ja mille suhtes tehti ka kaugkontrolli. Mõlemaid andmekogumeid peeti liidu tootmisharu majandusolukorra suhtes tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(103)

Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kõiki liidu tootjaid käsitlevate andmete põhjal, mis sisaldusid kaebuse esitaja vastuses küsimustikule, ja võrdles neid vajaduse korral valimisse kaasatud liidu tootjate vastustega küsimustikule. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustikule antud vastustes ja mille suhtes tehti ka kaugkontrolli. Mõlemaid andmekogumeid peeti liidu tootmisharu majandusolukorra suhtes tüüpiliseks.

| (104) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(104)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (105) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(105)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringute tasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (106) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (m3) | 982 658 | 1 009 772 | 879 540 | 848 900 |
| Indeks | 100 | 103 | 90 | 86 |
| Tootmisvõimsus (m3) | 1 244 310 | 1 296 650 | 1 328 000 | 1 203 000 |
| Indeks | 100 | 104 | 107 | 97 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 79 % | 78 % | 66 % | 71 % |
| Indeks | 100 | 99 | 84 | 89 |
| Allikas: kaebuse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjad |

(106)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Tootmismaht (m3)

3

982 658

1 009 772

879 540

848 900

Indeks

Indeks

100

100

103

103

90

90

86

86

Tootmisvõimsus (m3)

3

1 244 310

1 296 650

1 328 000

1 203 000

Indeks

Indeks

100

100

104

104

107

107

97

97

Tootmisvõimsuse rakendamine

79 %

78 %

66 %

71 %

Indeks

Indeks

100

100

99

99

84

84

89

89

Allikas: kaebuse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjad

Allikas

| (107) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 14 % ehk ligikaudu 140 000 kuupmeetri võrra. 2017. aastast 2018. aastani toimus väike kasv, millele järgnes märkimisväärne vähenemine järgmistel perioodidel. |
| --- | --- |

(107)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 14 % ehk ligikaudu 140 000 kuupmeetri võrra. 2017. aastast 2018. aastani toimus väike kasv, millele järgnes märkimisväärne vähenemine järgmistel perioodidel.

| (108) | Liidu tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 3 %. Liidu tootmisvõimsus suurenes veidi 2018. ja 2019. aastal, mida selgitab ajavahemik tootmisvõimsuse suurendamise otsuse ja selle mõju vahel. Uurimisperioodil aga vähendati liidu tootmisharu tootmist 2019. aastaga võrreldes 10 %. |
| --- | --- |

(108)

Liidu tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 3 %. Liidu tootmisvõimsus suurenes veidi 2018. ja 2019. aastal, mida selgitab ajavahemik tootmisvõimsuse suurendamise otsuse ja selle mõju vahel. Uurimisperioodil aga vähendati liidu tootmisharu tootmist 2019. aastaga võrreldes 10 %.

| (109) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisvõimsuse rakendamine 11 % võrra, sest liidu tootjad ei suutnud oma tootmist vastavalt turu kasvule suurendada. Aastatel 2017–2019 vähenes kasutusmäär 16 %, millele järgnes uurimisperioodil 5 % kasv investeeringute vähenemise ja tootmisrajatiste sulgemise tõttu. |
| --- | --- |

(109)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisvõimsuse rakendamine 11 % võrra, sest liidu tootjad ei suutnud oma tootmist vastavalt turu kasvule suurendada. Aastatel 2017–2019 vähenes kasutusmäär 16 %, millele järgnes uurimisperioodil 5 % kasv investeeringute vähenemise ja tootmisrajatiste sulgemise tõttu.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (110) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kogumaht liidu turul (m3) | 821 341 | 818 621 | 757 103 | 680 243 |
| Indeks | 100 | 100 | 92 | 83 |
| Turuosa | 44 % | 41 % | 36 % | 32 % |
| Indeks | 100 | 93 | 83 | 73 |
| Allikas: kaebuse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjad ja Eurostat |

(110)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Müügi kogumaht liidu turul (m3)

3

821 341

818 621

757 103

680 243

Indeks

Indeks

100

100

100

100

92

92

83

83

Turuosa

44 %

41 %

36 %

32 %

Indeks

Indeks

100

100

93

93

83

83

73

73

Allikas: kaebuse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjad ja Eurostat

Allikas

| (111) | Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (17 %). Liidu müügimaht püsis 2017.–2018. aastal samal tasemel, kuid 2019. aastal vähenes see 8 % ja 2019. aastast kuni uurimisperioodini veel 9 %. |
| --- | --- |

(111)

Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (17 %). Liidu müügimaht püsis 2017.–2018. aastal samal tasemel, kuid 2019. aastal vähenes see 8 % ja 2019. aastast kuni uurimisperioodini veel 9 %.

| (112) | Koos müügi vähenemisega vähenes liidu tootmisharu turuosa 27 %; püsiva langustrendi tagajärjel vähenes liidu tootmisharu turuosa 44 %-lt 2017. aastal 32 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(112)

Koos müügi vähenemisega vähenes liidu tootmisharu turuosa 27 %; püsiva langustrendi tagajärjel vähenes liidu tootmisharu turuosa 44 %-lt 2017. aastal 32 %-le uurimisperioodil.

4.4.2.3.   Kasv

Kasv

| (113) | Seoses turu laienemisega ja liidu tarbimise suurenemisega näitavad eespool esitatud näitajad, et liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht ning turuosa vähenesid märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(113)

Seoses turu laienemisega ja liidu tarbimise suurenemisega näitavad eespool esitatud näitajad, et liidu tootmisharu tootmis- ja müügimaht ning turuosa vähenesid märkimisväärselt.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (114) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 6 039 | 5 960 | 5 325 | 5 308 |
| Indeks | 100 | 99 | 88 | 88 |
| Tootlikkus (m3 töötaja kohta) | 163 | 169 | 165 | 160 |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 98 |
| Allikas: kaebuse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjad |

(114)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Töötajate arv

6 039

5 960

5 325

5 308

Indeks

Indeks

100

100

99

99

88

88

88

88

Tootlikkus (m3 töötaja kohta)

3

163

169

165

160

Indeks

Indeks

100

100

104

104

102

102

98

98

Allikas: kaebuse esitaja ja valimisse kaasatud liidu tootjad

Allikas

| (115) | Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tööhõive püsis 2017.–2018. aastal suhteliselt stabiilsena, kuigi isegi selle suhteliselt stabiilse perioodi jooksul vähenes töötajate arv 79 võrra. Tööhõive vähenes ka 2019. aastal märkimisväärselt ja uurimisperioodil see ei suurenenud, kuid vähenes jätkuvalt, ehkki aeglasemalt. |
| --- | --- |

(115)

Liidu tootmisharu tööhõive tase vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Tööhõive püsis 2017.–2018. aastal suhteliselt stabiilsena, kuigi isegi selle suhteliselt stabiilse perioodi jooksul vähenes töötajate arv 79 võrra. Tööhõive vähenes ka 2019. aastal märkimisväärselt ja uurimisperioodil see ei suurenenud, kuid vähenes jätkuvalt, ehkki aeglasemalt.

| (116) | Võttes arvesse toodangu ja tööhõive vähenemist, vähenes liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse ühe töötaja kohta aasta jooksul toodetud toodanguna tonnides, vaatlusalusel perioodil 2 %. See suurenes 2017. aastast 2018. aastani 4 %, millele järgnes vähenemine järgnevatel perioodidel. |
| --- | --- |

(116)

Võttes arvesse toodangu ja tööhõive vähenemist, vähenes liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse ühe töötaja kohta aasta jooksul toodetud toodanguna tonnides, vaatlusalusel perioodil 2 %. See suurenes 2017. aastast 2018. aastani 4 %, millele järgnes vähenemine järgnevatel perioodidel.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (117) | Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(117)

Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

| (118) | Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(118)

Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid

| (119) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügihinnad liidus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/m3) | 717 | 746 | 732 | 694 |
| Indeks | 100 | 104 | 102 | 97 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/m3) | 629 | 670 | 713 | 692 |
| Indeks | 100 | 107 | 113 | 110 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad |

(119)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/m3)

3

717

746

732

694

Indeks

Indeks

100

100

104

104

102

102

97

97

Ühiku tootmiskulu (eurot/m3)

3

629

670

713

692

Indeks

Indeks

100

100

107

107

113

113

110

110

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

Allikas

| (120) | Müügihinnad sõltumatutele isikutele liidu turul langesid vaatlusalusel perioodil 717 eurolt kuupmeetri kohta 694 eurole kuupmeetri kohta, langedes 3 %. 2018. aastal hinnatase veidi tõusis (4 %), kuid tõus jäi ajutiseks, taandudes järgmistel perioodidel. |
| --- | --- |

(120)

Müügihinnad sõltumatutele isikutele liidu turul langesid vaatlusalusel perioodil 717 eurolt kuupmeetri kohta 694 eurole kuupmeetri kohta, langedes 3 %. 2018. aastal hinnatase veidi tõusis (4 %), kuid tõus jäi ajutiseks, taandudes järgmistel perioodidel.

| (121) | Samal ajavahemikul suurenes valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu 10 %. Tootmiskulusid mõjutasid peamise tooraine – kasespooni – hinnamuutus ning müügi ja tootmise vähenemisest tulenevad raskused mastaabisäästu täielikul ärakasutamisel. |
| --- | --- |

(121)

Samal ajavahemikul suurenes valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu 10 %. Tootmiskulusid mõjutasid peamise tooraine – kasespooni – hinnamuutus ning müügi ja tootmise vähenemisest tulenevad raskused mastaabisäästu täielikul ärakasutamisel.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (122) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 23 474 | 23 542 | 23 733 | 23 690 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 101 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad |

(122)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

23 474

23 542

23 733

23 690

Indeks

Indeks

100

100

100

100

101

101

101

101

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

Allikas

| (123) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil 1 %. |
| --- | --- |

(123)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil 1 %.

4.4.3.3.   Varud

Varud

| (124) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Varud | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (m3) | 30 894 | 43 550 | 35 706 | 37 685 |
| Indeks | 100 | 141 | 116 | 122 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 3,1 % | 4,3 % | 4,1 % | 4,4 % |
| Indeks | 100 | 137 | 129 | 141 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad |

(124)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Varud

Varud

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Lõppvarud (m3)

3

30 894

43 550

35 706

37 685

Indeks

Indeks

100

100

141

141

116

116

122

122

Lõppvarud protsendina toodangust

3,1 %

4,3 %

4,1 %

4,4 %

Indeks

Indeks

100

100

137

137

129

129

141

141

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

Allikas

| (125) | Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase kasvas perioodil 22 %. Suurim kasv (41 %) toimus 2017. ja 2018. aasta vahel, kui varud saavutasid 2018. aastal maksimaalse taseme. Seejärel suutis liidu tootmisharu 2019. aastal tootmist kohandades vähendada varusid 25 %, kuid alates 2019. aastast kuni uurimisperioodini suurenesid varud liidu müügi jätkuva vähenemise tõttu taas 6 %. Lõppvarud protsendina toodangust suurenesid 3,1 %-lt 2017. aastal 4,4 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(125)

Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase kasvas perioodil 22 %. Suurim kasv (41 %) toimus 2017. ja 2018. aasta vahel, kui varud saavutasid 2018. aastal maksimaalse taseme. Seejärel suutis liidu tootmisharu 2019. aastal tootmist kohandades vähendada varusid 25 %, kuid alates 2019. aastast kuni uurimisperioodini suurenesid varud liidu müügi jätkuva vähenemise tõttu taas 6 %. Lõppvarud protsendina toodangust suurenesid 3,1 %-lt 2017. aastal 4,4 %-le uurimisperioodil.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (126) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 9,7 % | 7,4 % | 0,2 % | –2,8 % |
| Indeks | 100 | 76 | 2 | –28 |
| Rahavoog (eurodes) | 191 991 172 | 187 065 363 | 175 135 121 | 165 108 224 |
| Indeks | 100 | 97 | 91 | 86 |
| Investeeringud (eurodes) | 14 326 493 | 12 473 095 | 11 169 293 | 14 237 597 |
| Indeks | 100 | 87 | 78 | 99 |
| Investeeringutasuvus | 20 % | 11 % | 0 % | –2 % |
| Indeks | 100 | 55 | 2 | –10 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad |

(126)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

9,7 %

7,4 %

0,2 %

–2,8 %

Indeks

Indeks

100

100

76

76

2

2

–28

–28

Rahavoog (eurodes)

191 991 172

187 065 363

175 135 121

165 108 224

Indeks

Indeks

100

100

97

97

91

91

86

86

Investeeringud (eurodes)

14 326 493

12 473 095

11 169 293

14 237 597

Indeks

Indeks

100

100

87

87

78

78

99

99

Investeeringutasuvus

20 %

11 %

0 %

–2 %

Indeks

Indeks

100

100

55

55

2

2

–10

–10

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad

Allikas

| (127) | Komisjon tegi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus langes kogu perioodi jooksul, kukkudes peaaegu 10 %-lt 2017. aastal ligikaudu -3 %-ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon tegi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus langes kogu perioodi jooksul, kukkudes peaaegu 10 %-lt 2017. aastal ligikaudu -3 %-ni uurimisperioodil.

| (128) | Nagu on selgitatud punktis 4.4.3.1, kasvasid liidu tootjate kulud märgatavalt rohkem kui nende hinnad. Liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta kulude suurenemisega samal määral Venemaa dumpinguhinnaga impordist põhjustatud langussurve tõttu nii mahule kui ka hinnale. Kogu vaatlusaluse perioodi vältel oli Venemaalt pärit impordi maht tõepoolest suur ja kasvas pidevalt ning selle hinnad olid püsivalt madalad, ilmutades vaatlusalusel perioodil selget langustendentsi. Venemaalt pärit impordi keskmine hind oli liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalam, piirates seega hinnatõusu võimalust, mida oleks toorainekulude ja nõudluse suurenedes võinud eeldada. Selle tagajärjel vähenes kasumlikkus sel määral, et liidu tootmisharu oli uurimisperioodil kahjumis. |
| --- | --- |

(128)

Nagu on selgitatud punktis 4.4.3.1, kasvasid liidu tootjate kulud märgatavalt rohkem kui nende hinnad. Liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta kulude suurenemisega samal määral Venemaa dumpinguhinnaga impordist põhjustatud langussurve tõttu nii mahule kui ka hinnale. Kogu vaatlusaluse perioodi vältel oli Venemaalt pärit impordi maht tõepoolest suur ja kasvas pidevalt ning selle hinnad olid püsivalt madalad, ilmutades vaatlusalusel perioodil selget langustendentsi. Venemaalt pärit impordi keskmine hind oli liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalam, piirates seega hinnatõusu võimalust, mida oleks toorainekulude ja nõudluse suurenedes võinud eeldada. Selle tagajärjel vähenes kasumlikkus sel määral, et liidu tootmisharu oli uurimisperioodil kahjumis.

| (129) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog näitas vaatlusalusel perioodil negatiivset suundumust ja vähenes igal aastal, mis tõi alates 2017. aastast kuni uurimisperioodini kaasa üldise 14 % languse. Kasumi langus mõjutas negatiivselt kapitali kaasamise võimet. |
| --- | --- |

(129)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog näitas vaatlusalusel perioodil negatiivset suundumust ja vähenes igal aastal, mis tõi alates 2017. aastast kuni uurimisperioodini kaasa üldise 14 % languse. Kasumi langus mõjutas negatiivselt kapitali kaasamise võimet.

| (130) | Aastane investeeringute tase vähenes vaatlusalusel perioodil 1 % võrra, kuid 2018. ja 2019. aastal 22 %, jõudes uurimisperioodil vaevalt 2017. aasta tasemele. Kui esialgse languse põhjuseks on turu areng ning mõju müügile ja kasumlikkusele, siis uurimisperioodil toimunud hiljutise kasvu eesmärk oli säilitada olemasolev tootmisvõimsus ja asendada nõuetekohaselt vajalikud tootmisvahendid. |
| --- | --- |

(130)

Aastane investeeringute tase vähenes vaatlusalusel perioodil 1 % võrra, kuid 2018. ja 2019. aastal 22 %, jõudes uurimisperioodil vaevalt 2017. aasta tasemele. Kui esialgse languse põhjuseks on turu areng ning mõju müügile ja kasumlikkusele, siis uurimisperioodil toimunud hiljutise kasvu eesmärk oli säilitada olemasolev tootmisvõimsus ja asendada nõuetekohaselt vajalikud tootmisvahendid.

| (131) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil see langes, kukkudes 20 %-lt 2017. aastal -2 %-ni uurimisperioodil. See negatiivne areng näitab, et kuigi konkurentsivõime säilitamiseks on tehtud jätkuvalt investeeringuid, vähenes nende investeeringute tasuvus vaatlusalusel perioodil oluliselt. |
| --- | --- |

(131)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil see langes, kukkudes 20 %-lt 2017. aastal -2 %-ni uurimisperioodil. See negatiivne areng näitab, et kuigi konkurentsivõime säilitamiseks on tehtud jätkuvalt investeeringuid, vähenes nende investeeringute tasuvus vaatlusalusel perioodil oluliselt.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (132) | Liidu tarbimise olulise kasvu taustal (+ 14 %) suurenes Venemaalt pärit import vaatlusalusel perioodil veelgi rohkem (+ 37 %) ja hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. See võimaldas Venemaa eksportivatel tootjatel saavutada uurimisperioodil 56 % turuosa (võrreldes 46 %-ga 2017. aastal). |
| --- | --- |

(132)

Liidu tarbimise olulise kasvu taustal (+ 14 %) suurenes Venemaalt pärit import vaatlusalusel perioodil veelgi rohkem (+ 37 %) ja hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. See võimaldas Venemaa eksportivatel tootjatel saavutada uurimisperioodil 56 % turuosa (võrreldes 46 %-ga 2017. aastal).

| (133) | Sellises olukorras ei olnud pärsitud mitte üksnes liidu tootmisharu võime laienevast turust kasu saada, vaid halvenes ka liidu tootmisharu majanduslik olukord, nagu näitasid kõik peamised makromajanduslikud näitajad, mis ilmutasid negatiivset suundumust: tootmismaht (–14 %), müük ELis (–17 %) ja turuosa märkimisväärne vähenemine (44 %-lt 32 %-le) vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(133)

Sellises olukorras ei olnud pärsitud mitte üksnes liidu tootmisharu võime laienevast turust kasu saada, vaid halvenes ka liidu tootmisharu majanduslik olukord, nagu näitasid kõik peamised makromajanduslikud näitajad, mis ilmutasid negatiivset suundumust: tootmismaht (–14 %), müük ELis (–17 %) ja turuosa märkimisväärne vähenemine (44 %-lt 32 %-le) vaatlusalusel perioodil.

| (134) | Vastuseks Venemaa madalate hindade survele püüdis liidu tootmisharu vähendada kulusid ja kohandas tööhõivet (–12 %). Venemaa dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemise ja madalate hindade survel ELi müük aga vaatlusalusel perioodil vähenes ja varud suurenesid kiiresti (+ 22 %), jõudes 2018. aastal maksimumtasemeni (+ 41 %). |
| --- | --- |

(134)

Vastuseks Venemaa madalate hindade survele püüdis liidu tootmisharu vähendada kulusid ja kohandas tööhõivet (–12 %). Venemaa dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemise ja madalate hindade survel ELi müük aga vaatlusalusel perioodil vähenes ja varud suurenesid kiiresti (+ 22 %), jõudes 2018. aastal maksimumtasemeni (+ 41 %).

| (135) | Liidu tootmisharu tootmiskulud kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (+ 10 %), mis oli peamiselt tingitud tooraine suurest hinnatõusust. |
| --- | --- |

(135)

Liidu tootmisharu tootmiskulud kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (+ 10 %), mis oli peamiselt tingitud tooraine suurest hinnatõusust.

| (136) | Liidu tootmisharu kulud kasvasid rohkem kui müügihinnad, mistõttu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil langes 2017. aasta tugevast tasemest (+ 10 %) jätkusuutmatu kahjumit tekitava stsenaariumini (-3 %) uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(136)

Liidu tootmisharu kulud kasvasid rohkem kui müügihinnad, mistõttu kasumlikkus vaatlusalusel perioodil langes 2017. aasta tugevast tasemest (+ 10 %) jätkusuutmatu kahjumit tekitava stsenaariumini (-3 %) uurimisperioodil.

| (137) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(137)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et dumpinguhinnaga impordile ei omistataks võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Need tegurid on järgmised. Import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditulemused, tarbimine, ebasoodsad konkurentsitingimused peamisele toorainele juurdepääsul, enda põhjustatud kahju, streigid Soomes, COVID-19 mõjud, toodete võrreldavus.

5.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (138) | Liidu tootmisharu olukorra halvenemisega samal ajal toimus Venemaa kasvava impordi märkimisväärne ja aina suurem turu hõlvamine, mis lõi järjepidevalt alla liidu tootmisharu hindu ning surus alla liidu turu hinnataset. Impordimahu ja -hinna tabelis 2 ja 3 näidatud areng surus alla liidu tootmisharu hinnataset, luues nende kahe vahel põhjusliku seose. |
| --- | --- |

(138)

Liidu tootmisharu olukorra halvenemisega samal ajal toimus Venemaa kasvava impordi märkimisväärne ja aina suurem turu hõlvamine, mis lõi järjepidevalt alla liidu tootmisharu hindu ning surus alla liidu turu hinnataset. Impordimahu ja -hinna tabelis 2 ja 3 näidatud areng surus alla liidu tootmisharu hinnataset, luues nende kahe vahel põhjusliku seose.

| (139) | Venemaalt pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil 37 %, ligikaudu 870 050 m3-lt 2017. aastal, kui selle turuosa oli 46 %, 1 192 712 m3-ni uurimisperioodil, kui selle turuosa oli 56 %. See kasvav import toimus vaatlusalusel perioodil madalamate hindadega kui liidu tootmisharu hinnad ja igal juhul sellise hinnatasemega, mis viis hinna allasurumiseni, pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta, et viia need vastavusse tootmiskulude suurenemisega. |
| --- | --- |

(139)

Venemaalt pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil 37 %, ligikaudu 870 050 m3-lt 2017. aastal, kui selle turuosa oli 46 %, 1 192 712 m3-ni uurimisperioodil, kui selle turuosa oli 56 %. See kasvav import toimus vaatlusalusel perioodil madalamate hindadega kui liidu tootmisharu hinnad ja igal juhul sellise hinnatasemega, mis viis hinna allasurumiseni, pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta, et viia need vastavusse tootmiskulude suurenemisega.

3

3

| (140) | Sellel oli uurimisperioodil liidu tootmisharule tugev negatiivne mõju. Olukorras, kus kulud kasvasid ja Venemaa dumpinguhinnaga import avaldas hinnasurvet, ei saanud liidu tootmisharu kehtestada jätkusuutlikke hindu, mis tõi kaasa kasumlikkuse väga järsu languse 10 %-lt kahjumlikule tasemele (-3 %) ja sellest tuleneva finantsnäitajate halvenemise. |
| --- | --- |

(140)

Sellel oli uurimisperioodil liidu tootmisharule tugev negatiivne mõju. Olukorras, kus kulud kasvasid ja Venemaa dumpinguhinnaga import avaldas hinnasurvet, ei saanud liidu tootmisharu kehtestada jätkusuutlikke hindu, mis tõi kaasa kasumlikkuse väga järsu languse 10 %-lt kahjumlikule tasemele (-3 %) ja sellest tuleneva finantsnäitajate halvenemise.

| (141) | Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule hinna ja mahu tasandil olulist kahju. |
| --- | --- |

(141)

Seetõttu jõuti esialgsele järeldusele, et Venemaalt pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule hinna ja mahu tasandil olulist kahju.

5.3.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.3.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (142) | Nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.1, kohaldas komisjon kolmandatest riikidest pärit impordi mahu kindlaksmääramiseks sama suhtarvu (TARIC/CN), mida täheldati pärast uurimise algatamist kogu CN-koodi impordimahtude ja vaatlusaluse toote impordi vahel TARICi andmete põhjal. Ainsad kolmandad riigid, kes importisid liitu märkimisväärses koguses, olid Valgevene ja Ukraina. Valgevene puhul on suhtarvuks kehtestatud 43 %. |
| --- | --- |

(142)

Nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.1, kohaldas komisjon kolmandatest riikidest pärit impordi mahu kindlaksmääramiseks sama suhtarvu (TARIC/CN), mida täheldati pärast uurimise algatamist kogu CN-koodi impordimahtude ja vaatlusaluse toote impordi vahel TARICi andmete põhjal. Ainsad kolmandad riigid, kes importisid liitu märkimisväärses koguses, olid Valgevene ja Ukraina. Valgevene puhul on suhtarvuks kehtestatud 43 %.

| (143) | Ukraina puhul leidis komisjon esitatud statistikas moonutatud andmeid täiendava mõõtühiku (käesoleval juhul kuupmeetri) tasandil. Võrdlemise eesmärgil otsustas komisjon seega muuta teatatud kaalu (tonnides), mis on usaldusväärsem ja stabiilsem andmekogum, kuupmeetriteks. |
| --- | --- |

(143)

Ukraina puhul leidis komisjon esitatud statistikas moonutatud andmeid täiendava mõõtühiku (käesoleval juhul kuupmeetri) tasandil. Võrdlemise eesmärgil otsustas komisjon seega muuta teatatud kaalu (tonnides), mis on usaldusväärsem ja stabiilsem andmekogum, kuupmeetriteks.

| (144) | Tonnide ümberarvestamiseks kuupmeetriteks kasutas komisjon konventeerimispõhimõtet, nimelt Venemaa ja Valgevene impordi mahu ja kaalu „moodi“ TARICi tasandil pärast uurimise algatamist (mood määratletakse andmeväärtuste rühma kõige sagedamini esineva väärtusena). Konventeerimispõhimõte, mille abil teisendati Ukrainast imporditud tonnid kuupmeetriteks, määrati kindlaks tasemel 0,69. |
| --- | --- |

(144)

Tonnide ümberarvestamiseks kuupmeetriteks kasutas komisjon konventeerimispõhimõtet, nimelt Venemaa ja Valgevene impordi mahu ja kaalu „moodi“ TARICi tasandil pärast uurimise algatamist (mood määratletakse andmeväärtuste rühma kõige sagedamini esineva väärtusena). Konventeerimispõhimõte, mille abil teisendati Ukrainast imporditud tonnid kuupmeetriteks, määrati kindlaks tasemel 0,69.

| (145) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks eurodes tonni kohta CNi tasemel, nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.3. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks eurodes tonni kohta CNi tasemel, nagu on selgitatud eespool punktis 4.3.3.

| (146) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | Maht (m3) | 82 029 | 100 935 | 104 962 | 106 785 |
| | Indeks | 100 | 123 | 128 | 130 |
| | Turuosa | 4 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 651 | 725 | 641 | 616 |
| | Indeks | 100 | 111 | 98 | 95 |
| Valgevene | Maht (m3) | 81 638 | 112 922 | 75 961 | 93 231 |
| | Indeks | 100 | 138 | 93 | 114 |
| | Turuosa | 4 % | 6 % | 4 % | 4 % |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 403 | 481 | 387 | 363 |
| | Indeks | 100 | 119 | 96 | 90 |
| Muud kolmandad riigid (12) | Maht (m3) | 18 668 | 34 486 | 60 822 | 57 354 |
| | Indeks | 100 | 185 | 326 | 307 |
| | Turuosa | 1 % | 2 % | 3 % | 3 % |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 566 | 576 | 565 | 561 |
| | Indeks | 100 | 102 | 100 | 99 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Venemaa | Maht (m3) | 182 335 | 248 344 | 241 746 | 257 371 |
| | Indeks | 100 | 136 | 133 | 141 |
| | Turuosa | 10 % | 12 % | 12 % | 12 % |
| | Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 537 | 574 | 535 | 520 |
| | Indeks | 100 | 107 | 100 | 97 |
| Allikas: Eurostati andmed |

(146)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Ukraina

Maht (m3)

3

82 029

100 935

104 962

106 785

Indeks

Indeks

100

100

123

123

128

128

130

130

Turuosa

4 %

5 %

5 %

5 %

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

651

725

641

616

Indeks

Indeks

100

100

111

111

98

98

95

95

Valgevene

Maht (m3)

3

81 638

112 922

75 961

93 231

Indeks

Indeks

100

100

138

138

93

93

114

114

Turuosa

4 %

6 %

4 %

4 %

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

403

481

387

363

Indeks

Indeks

100

100

119

119

96

96

90

90

Muud kolmandad riigid (12)

12

Maht (m3)

3

18 668

34 486

60 822

57 354

Indeks

Indeks

100

100

185

185

326

326

307

307

Turuosa

1 %

2 %

3 %

3 %

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

566

576

565

561

Indeks

Indeks

100

100

102

102

100

100

99

99

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Venemaa

Maht (m3)

3

182 335

248 344

241 746

257 371

Indeks

Indeks

100

100

136

136

133

133

141

141

Turuosa

10 %

12 %

12 %

12 %

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

537

574

535

520

Indeks

Indeks

100

100

107

107

100

100

97

97

Allikas: Eurostati andmed

Allikas

| (147) | Võrreldes Venemaaga on Valgevenel ja Ukrainal liidu turul piiratud turuosa. Vaatlusalusel perioodil jäid nende turuosad minimaalsete kõikumistega või kõikumisteta stabiilseks, vastavalt 4 % ja 5 %. Kõik muud kolmandad riigid suurendasid veidi oma turuosa, 1 %-lt ikkagi väga väikese 3 % turuosani. Kõigist kolmandatest riikidest (v.a Venemaa) pärit impordi ühine turuosa suurenes 2017.–2018. aastal 2 % ja jäi seejärel stabiilseks 12 % tasemel. |
| --- | --- |

(147)

Võrreldes Venemaaga on Valgevenel ja Ukrainal liidu turul piiratud turuosa. Vaatlusalusel perioodil jäid nende turuosad minimaalsete kõikumistega või kõikumisteta stabiilseks, vastavalt 4 % ja 5 %. Kõik muud kolmandad riigid suurendasid veidi oma turuosa, 1 %-lt ikkagi väga väikese 3 % turuosani. Kõigist kolmandatest riikidest (v.a Venemaa) pärit impordi ühine turuosa suurenes 2017.–2018. aastal 2 % ja jäi seejärel stabiilseks 12 % tasemel.

| (148) | Vaatlusalusel perioodil müüs Ukraina tooteid veidi kõrgema hinnaga ja Valgevene madalama hinnaga kui Venemaa. Valgevene madalamad hinnad on seletatavad Valgevene piiratud tehnoloogiaga, mis võimaldab toota turul ainult väga spetsiifilist ja odavama kvaliteediga toodet. Erinevalt Valgevenest on Venemaalt pärit import seotud kõrgema kvaliteediga kasevineeriga, mistõttu selle keskmised hinnad on kõrgemad. |
| --- | --- |

(148)

Vaatlusalusel perioodil müüs Ukraina tooteid veidi kõrgema hinnaga ja Valgevene madalama hinnaga kui Venemaa. Valgevene madalamad hinnad on seletatavad Valgevene piiratud tehnoloogiaga, mis võimaldab toota turul ainult väga spetsiifilist ja odavama kvaliteediga toodet. Erinevalt Valgevenest on Venemaalt pärit import seotud kõrgema kvaliteediga kasevineeriga, mistõttu selle keskmised hinnad on kõrgemad.

| (149) | Selle põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et muudest riikidest pärit impordi mõju ei nõrgenda põhjuslikku seost Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootjatele tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(149)

Selle põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et muudest riikidest pärit impordi mõju ei nõrgenda põhjuslikku seost Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootjatele tekitatud olulise kahju vahel.

5.3.2.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (150) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (m3) | 98 324 | 96 327 | 93 892 | 101 866 |
| Indeks | 100 | 98 | 95 | 104 |
| Keskmine hind (eurodes m3 kohta) | 689 | 755 | 752 | 705 |
| Indeks | 100 | 110 | 109 | 102 |
| Allikas: Valimisse kaasatud liidu tootjad |

(150)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemus

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Ekspordimaht (m3)

3

98 324

96 327

93 892

101 866

Indeks

Indeks

100

100

98

98

95

95

104

104

Keskmine hind (eurodes m3 kohta)

3

689

755

752

705

Indeks

Indeks

100

100

110

110

109

109

102

102

Allikas: Valimisse kaasatud liidu tootjad

Allikas

| (151) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht kasvas vaatlusalusel perioodil 4 %. 2017.–2019. aastal vähenes eksport 5 %, millele järgnes uurimisperioodil 9 % kasv. Keskmised ekspordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 2 %. 2017.–2018. aastal tõusid keskmised hinnad 10 %; järgmisel perioodidel need vähenesid. |
| --- | --- |

(151)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht kasvas vaatlusalusel perioodil 4 %. 2017.–2019. aastal vähenes eksport 5 %, millele järgnes uurimisperioodil 9 % kasv. Keskmised ekspordihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 2 %. 2017.–2018. aastal tõusid keskmised hinnad 10 %; järgmisel perioodidel need vähenesid.

| (152) | Võttes arvesse nii ekspordimahu kui ka keskmiste hindade positiivset arengut vaatlusalusel perioodil, järeldas komisjon esialgu, et eksporditulemuste mõju ei saanud liidu tootmisharu kantud kahju suurendada. |
| --- | --- |

(152)

Võttes arvesse nii ekspordimahu kui ka keskmiste hindade positiivset arengut vaatlusalusel perioodil, järeldas komisjon esialgu, et eksporditulemuste mõju ei saanud liidu tootmisharu kantud kahju suurendada.

5.3.3.   Ebasoodsad konkurentsitingimused peamisele toorainele juurdepääsul

Ebasoodsad konkurentsitingimused peamisele toorainele juurdepääsul

| (153) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kannatab peamise tooraine, kasepalkide piiratud kättesaadavuse tõttu võrreldes Venemaaga. Tooraine piiratud kättesaadavus vähendaks tootmismahtu ja suurendaks kulusid ning oleks seega kahju põhjus. |
| --- | --- |

(153)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kannatab peamise tooraine, kasepalkide piiratud kättesaadavuse tõttu võrreldes Venemaaga. Tooraine piiratud kättesaadavus vähendaks tootmismahtu ja suurendaks kulusid ning oleks seega kahju põhjus.

| (154) | Juurdepääs põhitoorainele – kasepalkidele – ei selgita kahju, sest liidu tootjatel on kasepalkide varudele piisav juurdepääs. Varude suurenemine näitab, et probleem ei seisne tootmises, vaid pigem toodangu turustamises. Seega ei ole tootmise vähenemine vaatlusalusel perioodil seletatav puidu kättesaadavusega. |
| --- | --- |

(154)

Juurdepääs põhitoorainele – kasepalkidele – ei selgita kahju, sest liidu tootjatel on kasepalkide varudele piisav juurdepääs. Varude suurenemine näitab, et probleem ei seisne tootmises, vaid pigem toodangu turustamises. Seega ei ole tootmise vähenemine vaatlusalusel perioodil seletatav puidu kättesaadavusega.

| (155) | Seoses väidetava kulude ebasoodsa olukorraga tehti uurimise käigus kindlaks, et liidu tootmisharu tootmiskulude suurenemist mõjutav oluline tegur on kasepalkide hind. Tooraine hind ja selle mõju liidu tootmisharu tootmiskulude üldisele suurenemisele põhjuslikku seost siiski ei nõrgenda. Täpsemalt näitab seda asjaolu, et 2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal liidu tootmisharu tootmiskulud vähenesid, ent see ei toonud kaasa kasumlikkuse paranemist. |
| --- | --- |

(155)

Seoses väidetava kulude ebasoodsa olukorraga tehti uurimise käigus kindlaks, et liidu tootmisharu tootmiskulude suurenemist mõjutav oluline tegur on kasepalkide hind. Tooraine hind ja selle mõju liidu tootmisharu tootmiskulude üldisele suurenemisele põhjuslikku seost siiski ei nõrgenda. Täpsemalt näitab seda asjaolu, et 2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal liidu tootmisharu tootmiskulud vähenesid, ent see ei toonud kaasa kasumlikkuse paranemist.

5.3.4.   Enda põhjustatud kahju

Enda põhjustatud kahju

| (156) | Mõned isikud väitsid, et liidu tootmisharu tegi põhjendamatuid investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamisse, kui müük aeglustus, ning põhjustas sellega kahju. |
| --- | --- |

(156)

Mõned isikud väitsid, et liidu tootmisharu tegi põhjendamatuid investeeringuid tootmisvõimsuse suurendamisse, kui müük aeglustus, ning põhjustas sellega kahju.

| (157) | Liidu tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil siiski kokku 3 %. Liidu tootmisvõimsus suurenes veidi 2018. ja 2019. aastal, kuid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu vähendas tootmist. Väide, et investeeringud tootmisvõimsuse suurendamisse olid kahju allikaks, ei ole seega põhjendatud. |
| --- | --- |

(157)

Liidu tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil siiski kokku 3 %. Liidu tootmisvõimsus suurenes veidi 2018. ja 2019. aastal, kuid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu vähendas tootmist. Väide, et investeeringud tootmisvõimsuse suurendamisse olid kahju allikaks, ei ole seega põhjendatud.

5.3.5.   Streigid Soomes

Streigid Soomes

| (158) | Mõned isikud väitsid, et tootmise vähenemise põhjuseks on mitu Soome tehaste streiki, mis toimusid 2019. aasta detsembris ja 2020. aasta alguses. |
| --- | --- |

(158)

Mõned isikud väitsid, et tootmise vähenemise põhjuseks on mitu Soome tehaste streiki, mis toimusid 2019. aasta detsembris ja 2020. aasta alguses.

| (159) | Komisjon tegi esialgse järelduse, et Soome tehaste streigid ei nõrgenda põhjuslikku seost, sest nende mõju oli geograafiliselt (Soome) ja ajaliselt (streigid toimusid 2019. aasta detsembrist 2020. aasta jaanuarini) piiratud. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon tegi esialgse järelduse, et Soome tehaste streigid ei nõrgenda põhjuslikku seost, sest nende mõju oli geograafiliselt (Soome) ja ajaliselt (streigid toimusid 2019. aasta detsembrist 2020. aasta jaanuarini) piiratud.

5.3.6.   COVID-19 mõju

COVID-19 mõju

| (160) | Mõned isikud väitsid, et komisjon peaks 2019. aasta lõpu ja 2020. aasta esimese poole andmeid käsitlema erilise ettevaatusega, et eristada COVID-19 mõju majandusele väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mõjust. |
| --- | --- |

(160)

Mõned isikud väitsid, et komisjon peaks 2019. aasta lõpu ja 2020. aasta esimese poole andmeid käsitlema erilise ettevaatusega, et eristada COVID-19 mõju majandusele väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mõjust.

| (161) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et kasevineeri nõudlus püsis 2020. aasta teises kvartalis suhteliselt stabiilsena. Lisaks ei esinenud sel perioodil suuri häireid tarneahelas ja jätkus ka eksportmüük. Seega järeldas komisjon, et COVID-19 mõju ei nõrgenda põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(161)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et kasevineeri nõudlus püsis 2020. aasta teises kvartalis suhteliselt stabiilsena. Lisaks ei esinenud sel perioodil suuri häireid tarneahelas ja jätkus ka eksportmüük. Seega järeldas komisjon, et COVID-19 mõju ei nõrgenda põhjuslikku seost.

5.3.7.   Toodete võrreldavus

Toodete võrreldavus

| (162) | Mõned isikud väitsid, et Venemaa tootmisharu toodetud kasevineer ei konkureeri ELi tootmisharu toodetud vineeriga, sest väidetavalt toodavad nad eri segmentidele mõeldud erineva kvaliteediga vineeri, ja seetõttu ei ole kahju põhjustanud Venemaa import. |
| --- | --- |

(162)

Mõned isikud väitsid, et Venemaa tootmisharu toodetud kasevineer ei konkureeri ELi tootmisharu toodetud vineeriga, sest väidetavalt toodavad nad eri segmentidele mõeldud erineva kvaliteediga vineeri, ja seetõttu ei ole kahju põhjustanud Venemaa import.

| (163) | Liidu tootmisharu müüdud eri tooteliikide ja Venemaa eksportivate tootjate müüdud tooteliikide võrdlus näitab siiski, et tooteliigid on väga sarnased ja üsna sageli isegi identsed, samuti on olemas märkimisväärne asendatavus. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et peamisi kasevineeri kasutavaid sektoreid varustavad nii liidu tootmisharu kui ka Venemaa tootjad. Igal juhul näitas uurimine, nagu on selgitatud punktis 2, et liidu tootmisharu ja Venemaa eksportiva tootja müüdavad tooted on samasugused tooted, kuna neil on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed. Seega leitakse, et väide ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(163)

Liidu tootmisharu müüdud eri tooteliikide ja Venemaa eksportivate tootjate müüdud tooteliikide võrdlus näitab siiski, et tooteliigid on väga sarnased ja üsna sageli isegi identsed, samuti on olemas märkimisväärne asendatavus. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et peamisi kasevineeri kasutavaid sektoreid varustavad nii liidu tootmisharu kui ka Venemaa tootjad. Igal juhul näitas uurimine, nagu on selgitatud punktis 2, et liidu tootmisharu ja Venemaa eksportiva tootja müüdavad tooted on samasugused tooted, kuna neil on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed. Seega leitakse, et väide ei ole põhjendatud.

5.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (164) | Eespool esitatut arvesse võttes tegi komisjon esialgu kindlaks põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise tõttu ei saanud liidu tootmisharu kehtestada jätkusuutlikke hindu, mis halvendas oluliselt tema majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(164)

Eespool esitatut arvesse võttes tegi komisjon esialgu kindlaks põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. Venemaalt pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise tõttu ei saanud liidu tootmisharu kehtestada jätkusuutlikke hindu, mis halvendas oluliselt tema majanduslikku olukorda.

| (165) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust.

| (166) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kõnealuses etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(166)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kõnealuses etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.

6.   MEETMETE TASE

| (167) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust. |
| --- | --- |

(167)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust.

6.1.   Kahjumarginaal

Kahjumarginaal

| (168) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks sihtkasumi, müües seda sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses. |
| --- | --- |

(168)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks sihtkasumi, müües seda sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses.

| (169) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c, milles käsitletakse taotletavat kasumit, võttis komisjon arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %. |
| --- | --- |

(169)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c, milles käsitletakse taotletavat kasumit, võttis komisjon arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %.

| (170) | Esimese sammuna kehtestas komisjon põhikasumi, mis katab normaalsetes konkurentsitingimustes kõik kulud. Komisjon võttis valimisse kaasatud liidu tootjate kasumi arvesse ajast enne seda, kui Venemaalt pärit ebaõiglase impordi kasv kiirenes ja see hakkas liidu tootmisharu kahjustama. Selliseks kasumimarginaaliks määrati 9,7 %, mis vastab liidu tootmisharu 2017. aasta kasumi tasemele. |
| --- | --- |

(170)

Esimese sammuna kehtestas komisjon põhikasumi, mis katab normaalsetes konkurentsitingimustes kõik kulud. Komisjon võttis valimisse kaasatud liidu tootjate kasumi arvesse ajast enne seda, kui Venemaalt pärit ebaõiglase impordi kasv kiirenes ja see hakkas liidu tootmisharu kahjustama. Selliseks kasumimarginaaliks määrati 9,7 %, mis vastab liidu tootmisharu 2017. aasta kasumi tasemele.

| (171) | Mõned liidu tootjad väitsid, et nende investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tase oleks vaatlusalusel perioodil olnud tavapärastes konkurentsitingimustes kõrgem. |
| --- | --- |

(171)

Mõned liidu tootjad väitsid, et nende investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tase oleks vaatlusalusel perioodil olnud tavapärastes konkurentsitingimustes kõrgem.

| (172) | Komisjon hindas seda väidet, kuid märkis, et hoolimata käibe vähenemisest oli investeeringute tase uurimisperioodil kõrgem kui kahel varasemal aastal ja väga lähedal investeeringute tasemele 2017. aastal, mil liidu tootmisharu teenis keskmiselt 9,7 % kasumit. Võttes arvesse ka seda, et investeeringud teadus- ja arendustegevusse ja innovatsiooni on investeerimiskavadel põhinevad tulevikuprognoosid, komisjon neid väiteid esialgu ei aktsepteerinud. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon hindas seda väidet, kuid märkis, et hoolimata käibe vähenemisest oli investeeringute tase uurimisperioodil kõrgem kui kahel varasemal aastal ja väga lähedal investeeringute tasemele 2017. aastal, mil liidu tootmisharu teenis keskmiselt 9,7 % kasumit. Võttes arvesse ka seda, et investeeringud teadus- ja arendustegevusse ja innovatsiooni on investeerimiskavadel põhinevad tulevikuprognoosid, komisjon neid väiteid esialgu ei aktsepteerinud.

| (173) | Sellest lähtudes on mittekahjustav hind 766,33 eurot kuupmeetri kohta, mis tuleneb eespool nimetatud 9,7 % kasumimarginaali kohaldamisest valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(173)

Sellest lähtudes on mittekahjustav hind 766,33 eurot kuupmeetri kohta, mis tuleneb eespool nimetatud 9,7 % kasumimarginaali kohaldamisest valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil.

| (174) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning lisas Ia loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevasi kulusid, mis tekivad liidu tootmisharule meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2. Tuginedes küsimustiku kaudristkontrollitud vastustele ja mõne valimisse kaasatud liidu tootja esitatud tõenditele, määras komisjon lisakuluks 6,68 eurot kuupmeetri kohta, millest ta lahutas kõnealuste konventsioonide järgimise tegelikud kulud uurimisperioodil, nimelt 5,28 eurot mõõtühiku kohta, mille tulemusena saadi tulemuseks 1,40 eurot kuupmeetri kohta See vahe lisati mittekahjustavale hinnale. |
| --- | --- |

(174)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning lisas Ia loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevasi kulusid, mis tekivad liidu tootmisharule meetme kohaldamise perioodil vastavalt artikli 11 lõikele 2. Tuginedes küsimustiku kaudristkontrollitud vastustele ja mõne valimisse kaasatud liidu tootja esitatud tõenditele, määras komisjon lisakuluks 6,68 eurot kuupmeetri kohta, millest ta lahutas kõnealuste konventsioonide järgimise tegelikud kulud uurimisperioodil, nimelt 5,28 eurot mõõtühiku kohta, mille tulemusena saadi tulemuseks 1,40 eurot kuupmeetri kohta See vahe lisati mittekahjustavale hinnale.

| (175) | Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava hinna, mis oli 767,73 eurot kuupmeetri kohta, kohaldades valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil eespool nimetatud taotletava kasumi marginaali ja lisades seejärel artikli 7 lõike 2d alusel tehtud korrektsioonid tooteliikide kaupa. |
| --- | --- |

(175)

Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava hinna, mis oli 767,73 eurot kuupmeetri kohta, kohaldades valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulude suhtes uurimisperioodil eespool nimetatud taotletava kasumi marginaali ja lisades seejärel artikli 7 lõike 2d alusel tehtud korrektsioonid tooteliikide kaupa.

| (176) | Seejärel määras komisjon kindlaks turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomase riigi eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(176)

Seejärel määras komisjon kindlaks turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomase riigi eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe esitati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (177) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi teiste äriühingute“ puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal.







  Äriühing | Dumpingumarginaal (%) | Kahjumarginaal (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sveza kontsern | 15,9 % | 30,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % | 43,8 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | 54,0 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 15,7 % | 38,1 % |
| Kõik muud äriühingud | 15,9 % | 54,0 % |

(177)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „muude koostööd tegevate äriühingute“ ja „kõigi teiste äriühingute“ puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal.

Äriühing

Dumpingumarginaal (%)

Kahjumarginaal (%)

Sveza kontsern

15,9 %

30,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

43,8 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

54,0 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

15,7 %

38,1 %

Kõik muud äriühingud

15,9 %

54,0 %

7.   LIIDU HUVID

| (178) | Komisjon uuris, kas ta saaks kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon uuris, kas ta saaks kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (179) | Liidu tootmisharu koosneb umbes 15 äriühingust. Enamasti paiknevad need geograafiliselt Kirde-Euroopa põhjaosa kasemetsade piirkondade lähedal (Soomes, Balti riikides ja Poolas) ning neil on otseseid töötajaid üle 5 000. Enamik liidu tootjaid toetas kaebust, kaks olid neutraalsel seisukohal ja ükski ei olnud uurimise algatamise vastu. |
| --- | --- |

(179)

Liidu tootmisharu koosneb umbes 15 äriühingust. Enamasti paiknevad need geograafiliselt Kirde-Euroopa põhjaosa kasemetsade piirkondade lähedal (Soomes, Balti riikides ja Poolas) ning neil on otseseid töötajaid üle 5 000. Enamik liidu tootjaid toetas kaebust, kaks olid neutraalsel seisukohal ja ükski ei olnud uurimise algatamise vastu.

| (180) | Praegune kasumlikkuse tase ei ole jätkusuutlik. Meetmete kehtestamine peaks võimaldama liidu tootmisharul saada tagasi osa kaotatud turuosast ja kehtestada hinnad tasemel, mis katab vähemalt kulud. |
| --- | --- |

(180)

Praegune kasumlikkuse tase ei ole jätkusuutlik. Meetmete kehtestamine peaks võimaldama liidu tootmisharul saada tagasi osa kaotatud turuosast ja kehtestada hinnad tasemel, mis katab vähemalt kulud.

| (181) | Meetmete puudumisel on liidu tootmisharule tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju, kuna hinnad surutakse veelgi enam alla ja müük väheneb veelgi, mis tähendab suuremat kahjumit ning tõenäoliselt tootmisrajatiste sulgemist ja töölepingute ülesütlemist. |
| --- | --- |

(181)

Meetmete puudumisel on liidu tootmisharule tõenäoliselt märkimisväärne negatiivne mõju, kuna hinnad surutakse veelgi enam alla ja müük väheneb veelgi, mis tähendab suuremat kahjumit ning tõenäoliselt tootmisrajatiste sulgemist ja töölepingute ülesütlemist.

| (182) | Komisjon tegi seetõttu järelduse, et ajutiste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(182)

Komisjon tegi seetõttu järelduse, et ajutiste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid

| (183) | Endast andsid teada 29 importijat ning saadi mitu esildist ja märkust. Nagu mainitud punktis 1.6.2, moodustas komisjon kolmest küsimustikule vastanud importijast koosneva valimi. |
| --- | --- |

(183)

Endast andsid teada 29 importijat ning saadi mitu esildist ja märkust. Nagu mainitud punktis 1.6.2, moodustas komisjon kolmest küsimustikule vastanud importijast koosneva valimi.

| (184) | Mitu importijat väitis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine suurendaks nende ja nende klientide materjalikulusid. Neid lisakulusid oleks raske katta ning seetõttu ohustaksid need nende kasumlikkust ja konkurentsivõimet. Lisaks väideti, et liidu tootmisharul puudub vajalik tootmisvõimsus, et rahuldada liidu nõudlust, mis on hinnanguliselt 2,1 miljonit m3, mistõttu väideti, et meetmed põhjustaksid turul puudujäägi. Lisaks esitati väiteid liidu tootjate huvi puudumise kohta väikeettevõtjate varustamise vastu ning teatavate materjalide tarnimisest keeldumise kohta. |
| --- | --- |

(184)

Mitu importijat väitis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine suurendaks nende ja nende klientide materjalikulusid. Neid lisakulusid oleks raske katta ning seetõttu ohustaksid need nende kasumlikkust ja konkurentsivõimet. Lisaks väideti, et liidu tootmisharul puudub vajalik tootmisvõimsus, et rahuldada liidu nõudlust, mis on hinnanguliselt 2,1 miljonit m3, mistõttu väideti, et meetmed põhjustaksid turul puudujäägi. Lisaks esitati väiteid liidu tootjate huvi puudumise kohta väikeettevõtjate varustamise vastu ning teatavate materjalide tarnimisest keeldumise kohta.

3

| (185) | Importijatele avalduvate majanduslike tagajärgede osas tehti uurimise käigus kindlaks, et valimisse kaasatud importijate kaalutud kasum on 4,7 %, kusjuures kasevineeri osakaal nende tooteportfellis on erinev. Kuigi imporditava Venemaa vineeri osakaal võib meetmete kehtestamise korral väheneda, ei eeldata, et meetmete tase viiks Venemaa impordi täieliku lõppemiseni. Arvestades, et ka naaberriikides, näiteks Ukrainas ja Valgevenes, on alternatiivseid tarneallikaid, on meetmete mõju importijate kasumlikkusele ja konkurentsivõimele eeldatavasti piiratud. Kasutajate huvi käsitletakse allpool punktis 7.3. |
| --- | --- |

(185)

Importijatele avalduvate majanduslike tagajärgede osas tehti uurimise käigus kindlaks, et valimisse kaasatud importijate kaalutud kasum on 4,7 %, kusjuures kasevineeri osakaal nende tooteportfellis on erinev. Kuigi imporditava Venemaa vineeri osakaal võib meetmete kehtestamise korral väheneda, ei eeldata, et meetmete tase viiks Venemaa impordi täieliku lõppemiseni. Arvestades, et ka naaberriikides, näiteks Ukrainas ja Valgevenes, on alternatiivseid tarneallikaid, on meetmete mõju importijate kasumlikkusele ja konkurentsivõimele eeldatavasti piiratud. Kasutajate huvi käsitletakse allpool punktis 7.3.

| (186) | Mis puudutab tarneriski, siis meetmete tase ei peata tõenäoliselt Venemaa importi, vaid pigem võimaldab jätkata kasevineeri hankimist Venemaalt õiglaste hindadega. Lisaks võib kasevineeri importida ka muudest kolmandatest riikidest, näiteks Ukrainast ja Valgevenest. |
| --- | --- |

(186)

Mis puudutab tarneriski, siis meetmete tase ei peata tõenäoliselt Venemaa importi, vaid pigem võimaldab jätkata kasevineeri hankimist Venemaalt õiglaste hindadega. Lisaks võib kasevineeri importida ka muudest kolmandatest riikidest, näiteks Ukrainast ja Valgevenest.

| (187) | Seoses väikeste koguste tarnimisega tarbijatele tehti uurimise käigus kindlaks, et liidu tootmisharu on välja arendanud ulatusliku seotud ja sõltumatute jaemüüjate võrgustiku, mis võimaldab liidu tootmisharul jõuda väikeklientideni, kellel ei ole suutlikkust osta terveid konteinereid. Pealegi võivad kõik tarbijad ka edaspidi hankida tooteid Venemaa tootjatelt, nagu eespool mainitud. |
| --- | --- |

(187)

Seoses väikeste koguste tarnimisega tarbijatele tehti uurimise käigus kindlaks, et liidu tootmisharu on välja arendanud ulatusliku seotud ja sõltumatute jaemüüjate võrgustiku, mis võimaldab liidu tootmisharul jõuda väikeklientideni, kellel ei ole suutlikkust osta terveid konteinereid. Pealegi võivad kõik tarbijad ka edaspidi hankida tooteid Venemaa tootjatelt, nagu eespool mainitud.

| (188) | Samuti tehti uurimise käigus kindlaks, et liidu tootmisharul on olemas vajalikud seadmed ja võimsus, et kohandada toodangut klientide konkreetsete nõuetega, ning seega on ta suuteline tootma kõiki nõutavaid tooteliike. |
| --- | --- |

(188)

Samuti tehti uurimise käigus kindlaks, et liidu tootmisharul on olemas vajalikud seadmed ja võimsus, et kohandada toodangut klientide konkreetsete nõuetega, ning seega on ta suuteline tootma kõiki nõutavaid tooteliike.

| (189) | Kokkuvõttes võivad kindlaks tehtud tasemel kehtestatud dumpinguvastased meetmed avaldada negatiivset mõju mõnele sõltumatule importijale. See mõju ei tohiks aga üldiselt suur olla ja sõltub suures ulatuses importijate ärimudelist, nende tarneallikate valikust ja sellest, mil määral nad suuremad kulud oma klientidele üle kannavad. |
| --- | --- |

(189)

Kokkuvõttes võivad kindlaks tehtud tasemel kehtestatud dumpinguvastased meetmed avaldada negatiivset mõju mõnele sõltumatule importijale. See mõju ei tohiks aga üldiselt suur olla ja sõltub suures ulatuses importijate ärimudelist, nende tarneallikate valikust ja sellest, mil määral nad suuremad kulud oma klientidele üle kannavad.

| (190) | Eespool esitatu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete mis tahes negatiivne mõju sõltumatutele importijatele tervikuna on eeldatavasti piiratud ega kaalu üles meetmete positiivset mõju liidu tootjatele. |
| --- | --- |

(190)

Eespool esitatu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete mis tahes negatiivne mõju sõltumatutele importijatele tervikuna on eeldatavasti piiratud ega kaalu üles meetmete positiivset mõju liidu tootjatele.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (191) | Endast andis teada 13 kasutajat. Üheksa kasutajat esitasid märkusi ja/või vastasid küsimustikule. |
| --- | --- |

(191)

Endast andis teada 13 kasutajat. Üheksa kasutajat esitasid märkusi ja/või vastasid küsimustikule.

| (192) | Komisjon tegeleb puuduste kõrvaldamisega enamiku küsimustikule vastanud kasutajate puhul, kuna puuduvad versioonid huvitatud isikutega konsulteerimiseks. Praeguses etapis on ainult üks vastaja, Emiliana Imballaggi S.p.A, kes ostab kasevineeri pakendiäri tarbeks, lisanud küsimustiku vastusele avaliku versiooni. |
| --- | --- |

(192)

Komisjon tegeleb puuduste kõrvaldamisega enamiku küsimustikule vastanud kasutajate puhul, kuna puuduvad versioonid huvitatud isikutega konsulteerimiseks. Praeguses etapis on ainult üks vastaja, Emiliana Imballaggi S.p.A, kes ostab kasevineeri pakendiäri tarbeks, lisanud küsimustiku vastusele avaliku versiooni.

| (193) | Väideti, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine suurendaks kasutajate kulusid, mida oleks raske tarbijatele üle kanda, ning mis ohustaks seega nende kasumlikkust ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(193)

Väideti, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine suurendaks kasutajate kulusid, mida oleks raske tarbijatele üle kanda, ning mis ohustaks seega nende kasumlikkust ja konkurentsivõimet.

| (194) | Kasevineeri kasutatakse eri liiki sektorites. Meetmete kehtestamisel on eri kasutajatele tõenäoliselt erinev mõju, sõltuvalt kasevineeriga seotud kulude osakaalust kõnealuse sektori kogukuludes ja suutlikkusest kanda kulud üle tootmisahela järgmise etapi tarbijatele. Kasutajatest esitas üksikasjaliku teabe koos avaliku versiooniga ainult üks äriühing, kes kasutab vineeri pakendisektoris. Lisaks esitas kaebuse esitaja sõltumatu uuringu, milles analüüsiti meetmete eeldatavat mõju kasutajatele, võttes aluseks teoreetilised tollimaksud 20–30 %. |
| --- | --- |

(194)

Kasevineeri kasutatakse eri liiki sektorites. Meetmete kehtestamisel on eri kasutajatele tõenäoliselt erinev mõju, sõltuvalt kasevineeriga seotud kulude osakaalust kõnealuse sektori kogukuludes ja suutlikkusest kanda kulud üle tootmisahela järgmise etapi tarbijatele. Kasutajatest esitas üksikasjaliku teabe koos avaliku versiooniga ainult üks äriühing, kes kasutab vineeri pakendisektoris. Lisaks esitas kaebuse esitaja sõltumatu uuringu, milles analüüsiti meetmete eeldatavat mõju kasutajatele, võttes aluseks teoreetilised tollimaksud 20–30 %.

| (195) | Peamised kasevineeri kasutavad sektorid ELis on tarbimise järgi: ehitus- (39 %), transpordi- (27 %), mööbli- (10 %) ja pakendisektor (8 %). Kättesaadava teabe põhjal hinnati kasevineeri tarbimisest suurema osa moodustavate sektorite puhul meetmete mõju esialgu piiratuks või tähtsusetuks. Sektorid, kus tollimaksudel võib olla kõige suurem mõju, on pakendi- ja parketitootjad. Isegi nendes sektorites on meetmete mõju siiski piiratud. Pakendisektori puhul on hinnanguline mõju kulude struktuuris ligikaudu 2–4 %, mis eeldatavasti kantakse üle tarbijatele. Parketi- ja põrandamaterjalisektoris on kasevineeril mitmesuguseid asendajaid, nagu muud liiki puit ja alternatiivsed materjalid, mis on veel üks põhjus, miks saab eeldada, et võimaliku kasevineeri hinna mõningase tõusu mõju on piiratud. |
| --- | --- |

(195)

Peamised kasevineeri kasutavad sektorid ELis on tarbimise järgi: ehitus- (39 %), transpordi- (27 %), mööbli- (10 %) ja pakendisektor (8 %). Kättesaadava teabe põhjal hinnati kasevineeri tarbimisest suurema osa moodustavate sektorite puhul meetmete mõju esialgu piiratuks või tähtsusetuks. Sektorid, kus tollimaksudel võib olla kõige suurem mõju, on pakendi- ja parketitootjad. Isegi nendes sektorites on meetmete mõju siiski piiratud. Pakendisektori puhul on hinnanguline mõju kulude struktuuris ligikaudu 2–4 %, mis eeldatavasti kantakse üle tarbijatele. Parketi- ja põrandamaterjalisektoris on kasevineeril mitmesuguseid asendajaid, nagu muud liiki puit ja alternatiivsed materjalid, mis on veel üks põhjus, miks saab eeldada, et võimaliku kasevineeri hinna mõningase tõusu mõju on piiratud.

| (196) | Eespool esitatu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete mis tahes negatiivne mõju kasutajatele on eeldatavasti piiratud ega kaalu üles meetmete positiivset mõju liidu tootjatele. |
| --- | --- |

(196)

Eespool esitatu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete mis tahes negatiivne mõju kasutajatele on eeldatavasti piiratud ega kaalu üles meetmete positiivset mõju liidu tootjatele.

7.4.   Tarnijate huvid

Tarnijate huvid

| (197) | Huvitatud isikutena andsid endast teada kolm tarnijat. |
| --- | --- |

(197)

Huvitatud isikutena andsid endast teada kolm tarnijat.

| (198) | Kõik kolm äriühingut tarnivad kasevineeri tootmiseks kasutatavaid masinaid, puidutöötlemisseadmeid või materjale Venemaa eksportivatele tootjatele. Äriühingud väitsid, et meetmete kehtestamine tooks kaasa Venemaa impordi vähenemise, mis tooks kaasa Venemaa eksportivate tootjate poolt seadmetesse tehtavate investeeringute vähenemise ja avaldaks seega negatiivset mõju nende äritegevusele. |
| --- | --- |

(198)

Kõik kolm äriühingut tarnivad kasevineeri tootmiseks kasutatavaid masinaid, puidutöötlemisseadmeid või materjale Venemaa eksportivatele tootjatele. Äriühingud väitsid, et meetmete kehtestamine tooks kaasa Venemaa impordi vähenemise, mis tooks kaasa Venemaa eksportivate tootjate poolt seadmetesse tehtavate investeeringute vähenemise ja avaldaks seega negatiivset mõju nende äritegevusele.

| (199) | Komisjon eeldab, et Venemaa investeeringud seadmetesse ei muutu oluliselt, kuna meetmete tase ei peata eeldatavasti Venemaalt pärit importi. Teisest küljest võimaldavad meetmed tõenäoliselt liidu tootmisharul teha investeeringuid seadmetesse, mõjutades seega positiivselt liidu puidutöötlemisseadmete tarnijaid. |
| --- | --- |

(199)

Komisjon eeldab, et Venemaa investeeringud seadmetesse ei muutu oluliselt, kuna meetmete tase ei peata eeldatavasti Venemaalt pärit importi. Teisest küljest võimaldavad meetmed tõenäoliselt liidu tootmisharul teha investeeringuid seadmetesse, mõjutades seega positiivselt liidu puidutöötlemisseadmete tarnijaid.

| (200) | Eespool esitatu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete mis tahes negatiivne mõju tarnijale tervikuna on eeldatavasti piiratud ega kaalu üles meetmete positiivset mõju liidu tootjatele. |
| --- | --- |

(200)

Eespool esitatu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et meetmete mis tahes negatiivne mõju tarnijale tervikuna on eeldatavasti piiratud ega kaalu üles meetmete positiivset mõju liidu tootjatele.

7.5.   Muud huvitatud isikud: muud puiduvineeri tootjad, keskkonnahuvid ja COVID-19.

Muud huvitatud isikud: muud puiduvineeri tootjad, keskkonnahuvid ja COVID-19.

| (201) | Huvitatud isikutena andsid endast teada kolm riiklikku ühendust (Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania ühendused), kes esindavad papli-, männi- ja muust puidust vineeri tootjaid. Nad väitsid, et kuigi vaatlusalune toode ja nende tooted on erinevad, võib esineda teatavat asendatavust. Nad väitsid, et kuigi traditsiooniliselt on kasevineeri hinnad kõrgemad, tekitavad dumpinguhinnad Venemaalt pärit kasevineeri järele nõudluse, mis tuleb muud liiki puidu, nagu papli, männi ja okumee nõudluse arvelt, ning ohustavad muud liiki puidutööstuse väärtusahelat. Seetõttu toetavad nad meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(201)

Huvitatud isikutena andsid endast teada kolm riiklikku ühendust (Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania ühendused), kes esindavad papli-, männi- ja muust puidust vineeri tootjaid. Nad väitsid, et kuigi vaatlusalune toode ja nende tooted on erinevad, võib esineda teatavat asendatavust. Nad väitsid, et kuigi traditsiooniliselt on kasevineeri hinnad kõrgemad, tekitavad dumpinguhinnad Venemaalt pärit kasevineeri järele nõudluse, mis tuleb muud liiki puidu, nagu papli, männi ja okumee nõudluse arvelt, ning ohustavad muud liiki puidutööstuse väärtusahelat. Seetõttu toetavad nad meetmete kehtestamist.

| (202) | Mitu isikut väitis, et tollimaksude kehtestamine võib põhjustada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, kuna Venemaa kasevineer asendatakse Hiina paplivineeriga või muudest Euroopast kaugemal asuvatest riikidest pärit vineeriga, mis suurendab transpordiheidet ja riski, et asendustooted on vähem jätkusuutlikud kui Venemaa kasevineer. Komisjon märkis, et meetmed kehtestataks tasemel, mis eeldatavasti ei peata Venemaalt pärit importi. Lisaks ei ole tõendatud, et kui Venemaalt pärit import asendataks muust kolmandast riigist pärit impordiga, oleks see pärit Hiinast või et muu puiduliigi tootmine oleks vähem jätkusuutlik kui Venemaa kasepuidu tootmine. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(202)

Mitu isikut väitis, et tollimaksude kehtestamine võib põhjustada kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, kuna Venemaa kasevineer asendatakse Hiina paplivineeriga või muudest Euroopast kaugemal asuvatest riikidest pärit vineeriga, mis suurendab transpordiheidet ja riski, et asendustooted on vähem jätkusuutlikud kui Venemaa kasevineer. Komisjon märkis, et meetmed kehtestataks tasemel, mis eeldatavasti ei peata Venemaalt pärit importi. Lisaks ei ole tõendatud, et kui Venemaalt pärit import asendataks muust kolmandast riigist pärit impordiga, oleks see pärit Hiinast või et muu puiduliigi tootmine oleks vähem jätkusuutlik kui Venemaa kasepuidu tootmine. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (203) | Isikud on väitnud, et tollimaksud suurendaksid COVID-19 pandeemia mõju kasutajatele. Nagu eespool selgitatud, eeldatakse siiski, et meetmete mõju peamistele kasevineeri kasutavatele sektoritele on piiratud. Lisaks ei ole komisjoni käsutuses praegu tõendeid, mis näitaksid pandeemia mõju kasutajate eri sektoritele või seda, et mõju tootjatele oleks teistsugune kui mõju kasutajatele. Selliste tõendite puudumisel peetakse COVID-19 pandeemiat liidu huvide hindamisel neutraalseks teguriks. |
| --- | --- |

(203)

Isikud on väitnud, et tollimaksud suurendaksid COVID-19 pandeemia mõju kasutajatele. Nagu eespool selgitatud, eeldatakse siiski, et meetmete mõju peamistele kasevineeri kasutavatele sektoritele on piiratud. Lisaks ei ole komisjoni käsutuses praegu tõendeid, mis näitaksid pandeemia mõju kasutajate eri sektoritele või seda, et mõju tootjatele oleks teistsugune kui mõju kasutajatele. Selliste tõendite puudumisel peetakse COVID-19 pandeemiat liidu huvide hindamisel neutraalseks teguriks.

7.6.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (204) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et Venemaalt pärit kasevineeri impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(204)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et Venemaalt pärit kasevineeri impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (205) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(205)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

| (206) | Venemaalt pärit kasevineeri impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus kehtestati dumpingu- või turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(206)

Venemaalt pärit kasevineeri impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus kehtestati dumpingu- või turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (207) | Eespool kirjeldatust lähtudes peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.






  Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Sveza kontsern | 15,9 % |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 15,7 % |
| Kõik muud äriühingud | 15,9 % |

(207)

Eespool kirjeldatust lähtudes peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Sveza kontsern

15,9 %

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

Muud koostööd tegevad äriühingud

15,7 %

Kõik muud äriühingud

15,9 %

| (208) | Käesolevas määruses sätestatud äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad määrati kindlaks selle uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute kõnealuse uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes asjaomase toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(208)

Käesolevas määruses sätestatud äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad määrati kindlaks selle uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute kõnealuse uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes asjaomase toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära.

| (209) | Dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohase rakendamise tagamiseks kohaldatakse kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(209)

Dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohase rakendamise tagamiseks kohaldatakse kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

| (210) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, millele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Kõnealuse arve puudumise korral rakendatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(210)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, millele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Kõnealuse arve puudumise korral rakendatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (211) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(211)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

9.   ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

| (212) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(212)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta.

| (213) | Arvutuste õigsuse kohta esitati märkuseid. UPG esitas asjakohaseid märkusi, mida võeti arvesse, kuid Sveza kontserni ja äriühingu Syktyvkar Plywood Mill Ltd. märkused arvutusi ei mõjutanud. Venemaa ametiasutused esitasid märkusi ajutiste meetmete kehtestamise vastu, kuid ei esitanud siiski ühtegi täpsustust arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(213)

Arvutuste õigsuse kohta esitati märkuseid. UPG esitas asjakohaseid märkusi, mida võeti arvesse, kuid Sveza kontserni ja äriühingu Syktyvkar Plywood Mill Ltd. märkused arvutusi ei mõjutanud. Venemaa ametiasutused esitasid märkusi ajutiste meetmete kehtestamise vastu, kuid ei esitanud siiski ühtegi täpsustust arvutuste õigsuse kohta.

10.   LÕPPSÄTTED

| (214) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(214)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (215) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(215)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse Venemaalt pärit ja praegu CN-koodi ex 4412 33 00 (TARICi kood 4412330010) alla kuuluva sellise vineeri impordi suhtes, mis koosneb üksnes spoonikihtidest, kusjuures ühegi kihi paksus ei ületa 6 mm, ning millel on alamrubriigis 4412 33 kirjeldatud puidust väliskihid, millest vähemalt üks on kasepuidust, kas kaetud või katmata.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Sveza kontsern, mis koosneb seitsmest eksportivast tootjast: JSC „SVEZA Manturovo“ JSC „SVEZA Novator“ Tyumen Plywood Plant Limited JSC „SVEZA Ust-Izhora“ JSC „SVEZA Uralskiy“ JSC „SVEZA Kostroma“ JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“ | 15,9 % | C659 |
| Syktyvkar Plywood Mill Ltd. | 15,0 % | C660 |
| Zheshartsky LРK LLC | 15,3 % | C661 |
| Teised koostööd teinud äriühingud, mis on loetletud lisas | 15,7 % | |
| Kõik muud äriühingud | 15,9 % | C999 |

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Sveza kontsern, mis koosneb seitsmest eksportivast tootjast: JSC „SVEZA Manturovo“ JSC „SVEZA Novator“ Tyumen Plywood Plant Limited JSC „SVEZA Ust-Izhora“ JSC „SVEZA Uralskiy“ JSC „SVEZA Kostroma“ JSC „SVEZA Verhnaya Sinyachiha“

15,9 %

C659

Syktyvkar Plywood Mill Ltd.

15,0 %

C660

Zheshartsky LРK LLC

15,3 %

C661

Teised koostööd teinud äriühingud, mis on loetletud lisas

15,7 %

Kõik muud äriühingud

15,9 %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema poolt allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, ekspordiks Euroopa Liitu müüdava kasevineeri (kogus) on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Venemaal. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise dumpinguvastase tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid õigusnorme.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud esitavad oma kirjalikud märkused käesoleva määruse kohta komisjonile 15 kalendripäeva jooksul alates määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et komisjon nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Ärakuulamise eest vastutav ametnik uurib esitatud taotlusi väljaspool tähtaega ja võib vajaduse korral otsustada, kas need vastu võtta või mitte.

Artikkel 3

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuni 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT C 342, 14.10.2020, lk 2.

2

(3)  
  ELT C 428, 11.12.2020, lk 27.

3

(4)  TRONi dokumendid t20.006971 ja t20.006972, mõlemad kuupäevaga 2. november 2020.

4

(5)  Vastavad küsimustikud ning ka kasutajate küsimustik tehti internetis kättesaadavaks uurimise algatamise päeval aadressil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2486.

5

(6)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

6

(7)  TRONi dokument t21.000594

7

(8)  Üldkohtu 25. juuni 2015. aasta otsus kohtuasjas T-26/12, PT Musim Mas, punkt 50, mida Euroopa Kohus kinnitas 26. oktoobri 2016. aasta kohtuasjas C-468/15 P esitatud apellatsioonkaebuse lahendamisel, punktid 43–44.

8

(9)  Eurostati andmed, mida on korrigeeritud punktis 4.3.1 selgitatud metoodika abil.

9

(10)  TARICi kood: 4412330010

10

(11)  CN-kood: 4412 33 00

11

(12)  Kogu CN-koodi impordimahu ja vaatlusaluse toote impordimahu suhe (TARIC/CN) pärast uurimise algatamist on muude kolmandate riikide puhul TARICi andmete põhjal 3 %.

12

---

LISA

Koostööd teinud eksportivad tootjad, keda valimisse ei kaasatud

| Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Arkhangelsk Plywood Plant JSC | C662 |
| CJSC Murom | C663 |
| LLC InvestForest | C664 |
| Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill | C665 |
| Joint-Stock Company Krasnyi Yakor | C666 |
| Limited Liability Company Fanernyiy Zavod | C667 |
| Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo | C668 |
| Murashi Plywood Factory | C669 |
| Parfino Plywood Factori | C670 |
| ZAO Plyterra | C671 |
| Plywood Plant Vlast Truda JSC | C672 |
| Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill | C673 |

Nimi

TARICi lisakood

Arkhangelsk Plywood Plant JSC

C662

CJSC Murom

C663

LLC InvestForest

C664

Joint Stock Company Bryansk Plywood Mill

C665

Joint-Stock Company Krasnyi Yakor

C666

Limited Liability Company Fanernyiy Zavod

C667

Limited Liability Company UPM-Kymmene Chudovo

C668

Murashi Plywood Factory

C669

Parfino Plywood Factori

C670

ZAO Plyterra

C671

Plywood Plant Vlast Truda JSC

C672

Limited Liability Company Vyatsky Plywood Mill

C673

---

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/77

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/941,

10. juuni 2021,

millega nähakse ette erimenetlus selliste raskeveokite kindlakstegemiseks, mis on sertifitseeritud eriotstarbeliste veokitena, kuid ei ole sellisena registreeritud, ning tootja aasta keskmise CO2 eriheite korrigeerimiseks, et võtta neid veokeid arvesse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Et teha kindlaks raskeveokid, mis on sertifitseeritud eriotstarbeliste veokitena, kuid ei ole sellisena registreeritud, on asjakohane kasutada tootjate ja liikmesriikide poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 (2) kohaselt esitatud andmeid. |
| --- | --- |

(1)

Et teha kindlaks raskeveokid, mis on sertifitseeritud eriotstarbeliste veokitena, kuid ei ole sellisena registreeritud, on asjakohane kasutada tootjate ja liikmesriikide poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 (2) kohaselt esitatud andmeid.

| (2) | Et kõrvaldada lahknevused sertifitseerimise ja määruse (EL) 2018/956 alusel registreerimise kohta esitatud andmetes, peaks liikmesriikidel ja tootjatel olema lubatud kommenteerida esitatud teavet ja vajaduse korral esitada uut teavet, et varem esitatud teavet parandada. |
| --- | --- |

(2)

Et kõrvaldada lahknevused sertifitseerimise ja määruse (EL) 2018/956 alusel registreerimise kohta esitatud andmetes, peaks liikmesriikidel ja tootjatel olema lubatud kommenteerida esitatud teavet ja vajaduse korral esitada uut teavet, et varem esitatud teavet parandada.

| (3) | Tootjate aasta keskmise CO2 eriheite korrektsioonid, mida tehakse seoses selliste raskeveokitega, mis on sertifitseeritud kui eriotstarbelised veokid, kuid ei ole sellisena registreeritud, peavad olema proportsionaalsed ja hoiatavad, et stimuleerida andmete nõuetekohast ja hoolikat töötlemist ning vältida sellistele veokitele vale CO2 heite omistamist kas tahtlikult või hooletuse tõttu. |
| --- | --- |

(3)

Tootjate aasta keskmise CO2 eriheite korrektsioonid, mida tehakse seoses selliste raskeveokitega, mis on sertifitseeritud kui eriotstarbelised veokid, kuid ei ole sellisena registreeritud, peavad olema proportsionaalsed ja hoiatavad, et stimuleerida andmete nõuetekohast ja hoolikat töötlemist ning vältida sellistele veokitele vale CO2 heite omistamist kas tahtlikult või hooletuse tõttu.

| (4) | Juhul kui komisjon leiab, et veok pidanuks olema registreeritud eriotstarbelise veokina, peaks ta vastavalt parandama liikmesriikide esitatud andmeid ja käsitama veokit määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 3 kohaldamisel eriotstarbelise veokina. |
| --- | --- |

(4)

Juhul kui komisjon leiab, et veok pidanuks olema registreeritud eriotstarbelise veokina, peaks ta vastavalt parandama liikmesriikide esitatud andmeid ja käsitama veokit määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 3 kohaldamisel eriotstarbelise veokina.

| (5) | Seepärast võetakse tootja keskmise CO2 eriheite arvutamisel arvesse valesti klassifitseeritud raskeveokid, mille CO2 heide on määratud vastavalt kasutuse eriotstarbele ja on suurem kui kaubaveo kasutusotstarbele määratud CO2 heide, seega tootja jaoks ebasoodsam kui veoki algusest peale õigesti kaubaveokina sertifitseerimise korral. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast võetakse tootja keskmise CO2 eriheite arvutamisel arvesse valesti klassifitseeritud raskeveokid, mille CO2 heide on määratud vastavalt kasutuse eriotstarbele ja on suurem kui kaubaveo kasutusotstarbele määratud CO2 heide, seega tootja jaoks ebasoodsam kui veoki algusest peale õigesti kaubaveokina sertifitseerimise korral.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eriotstarbeliste veokitena sertifitseeritud, kuid sellistena mitte registreeritud raskeveokite kindlakstegemine

1.   Komisjon koostab määruse (EL) 2018/956 artikli 5 kohaselt tootja esitatud andmete põhjal loetelu raskeveokitest, mis on sertifitseeritud eriotstarbeliste veokitena määruse (EL) 2019/1242 artikli 2 lõike 3 tähenduses, kuid mida ei registreeritud eriotstarbeliste veokitena liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/956 artikli 4 kohaselt esitatud andmete põhjal.

2.   Komisjon edastab määruse (EL) 2018/956 artikli 4 lõikes 2 osutatud pädevatele asutustele ja määruse (EL) 2018/956 artikli 5 lõike 2 kohaselt tootja määratud kontaktidele lõikes 1 osutatud loetelu asjakohased osad.

3.   Pädevad asutused ja tootjad võivad esitada komisjonile ühe kuu jooksul pärast lõike 2 kohase loetelu saamist selgitused määruse (EL) 2018/956 artiklite 4 ja 5 kohaselt esitatud andmete õigsuse kohta.

4.   Pärast selgituste saamist või pärast lõikes 3 sätestatud ühekuulise tähtaja möödumist hindab komisjon lõikes 1 osutatud raskeveokite loetelu, võttes aluseks lõike 3 kohaselt esitatud selgitused, poolte argumendid ja võimalikud edasised uurimised.

5.   Kui komisjon järeldab lõikes 4 osutatud hindamise tulemuste põhjal, et lõike 1 kohaselt kindlaks tehtud raskeveokid registreeriti õigesti muude kui eriotstarbeliste veokitena, korrigeerib ta tootja aasta keskmist CO2 eriheidet vastavalt artiklile 2, et võtta neid veokeid arvesse.

6.   Komisjon võib asjaomaste veokite tehniliste omaduste põhjal asendada algselt teatatud eriotstarbelise veoki sertifitseerimise samasuguse raskeveoki sertifitseerimisega, mille tootja arvutab uuesti vastavalt selle tehnilistele omadustele, komisjoni määruse (EL) 2017/2400 (3) I lisa tabeli 1 sõidukirühmades 4, 5, 9 või 10. Sellisel juhul ei kohalda komisjon tootja aasta keskmisele CO2 eriheitele korrektsiooni vastavalt artiklile 2, et võtta neid sõidukeid arvesse, kuid need sõidukid kaasatakse tootja CO2 eriheite määramisse vastavalt määruse (EL) 2019/1242 sätetele, eelkõige juhul, kui tootja on võtnud meetmeid, mille võtmist võib põhjendatult eeldada deklaratsiooni esitamise ajal kättesaadava teabe põhjal, et toetada sõiduki korrektset eriotstarbelisena deklareerimist.

7.   Kui komisjon jõuab lõikes 4 osutatud hindamise tulemuste põhjal järeldusele, et lõike 1 kohaselt kindlaks tehtud raskeveokid oleks tulnud registreerida eriotstarbeliste veokitena, korrigeerib ta liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/956 artikli 4 kohaselt esitatud andmeid ja teavitab sellest korrektsioonist liikmesriiki, kus kõnealused raskeveokid registreeriti.

Artikkel 2

Keskmiste CO2 eriheidete korrigeerimine

Kui on olemas artikli 1 lõikele 5 vastavad raskeveokid, korrigeeritakse tootja aasta keskmist CO2-eriheidet järgmiselt:

2

(avgCO2sg)corr = (Vsg x avgCO2sg + Σv CO2Vv ) / (Vsg + Vocsg),

(avgCO2sg

corr

sg

sg

v

v

sg

sg

kus:

avgCO2sg
  on tootja keskmine CO2 eriheide, mis on määratletud määruse (EL) 2019/1242 I lisa punktis 2.2;

avgCO2sg

2

Vsg
  on tootja selliste uute raskeveokite arv (välja arvatud eriotstarbelised veokid), mis kuuluvad vastavalt määruse (EL) 2019/1242 artikli 4 punktile a veokite allrühma sg;

Vsg

sg

Σv on kõigi ühte veokite allrühma sg kuuluvate ühe tootja selliste raskeveokite summa, mis vastavad artikli 1 lõikele 5;

v

sg

CO2Vv
  on eriotstarbelise veoki v keskmine CO2 heide (grammides tonnkilomeetri kohta), mis on kindlaks tehtud kõigi selliste erinevate kasutusotstarvete, kandevõimete ja kütuseliikide kombinatsioonide kohta, millest teatatakse kooskõlas määrusega (EL) 2018/956;

CO2Vv

v

2

Vocsg
  on tootja artikli 1 lõikele 5 vastavate raskeveokite arv veokite allrühmas sg.

Vocsg

sg

Määruse (EL) 2019/1242 kohaldamisel asendatakse tootja keskmine CO2 eriheide avgCO2sg
  tootja korrigeeritud keskmise CO2 eriheitega (avgCO2sg)corr
  .

2

avgCO2sg

2

(avgCO2sg

corr

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuni 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 198, 25.7.2019, lk 202.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta määrus (EL) 2018/956 uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (ELT L 173, 9.7.2018, lk 1).

2

2

(3)  Komisjoni 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2400, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 (ELT L 349, 29.12.2017, lk 1).

3

---

OTSUSED

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 205/80 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 205/80

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/942,

10. juuni 2021,

millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ rakenduseeskirjad seoses nende kolmandate riikide loetelu koostamisega, millega liit on sõlminud vastastikuse abi lepingu, mis on oma ulatuselt sarnane nõukogu direktiivi 2010/24/EL ja nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 kohaste lepingutega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 369m lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Siseturu toimimine, üleilmastumine ja tehnoloogilised muutused on kaasa toonud elektroonilise kaubanduse plahvatusliku kasvu ning seega kaugteenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi liikmesriikidesse kas teises liikmesriigis või kolmandal territooriumil või kolmandas riigis asuvalt tarnijalt. |
| --- | --- |

(1)

Siseturu toimimine, üleilmastumine ja tehnoloogilised muutused on kaasa toonud elektroonilise kaubanduse plahvatusliku kasvu ning seega kaugteenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi liikmesriikidesse kas teises liikmesriigis või kolmandal territooriumil või kolmandas riigis asuvalt tarnijalt.

| (2) | Direktiivi 2006/112/EÜ muudeti direktiividega (EL) 2017/2455 (2) ja (EL) 2019/1995 (3), et sobitada käibemaksusüsteem elektroonilise kaubandusega, tagades käibemaksu tulemusliku ja tõhusa kogumise ja minimeerides nii maksukohustuslaste kui ka maksuhaldurite halduskoormust, ning kaasajastada käibemaksualast õigusraamistikku, võttes arvesse ettevõtjate ja tarbijate vahelist piiriülest e-kaubandust. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2006/112/EÜ muudeti direktiividega (EL) 2017/2455 (2) ja (EL) 2019/1995 (3), et sobitada käibemaksusüsteem elektroonilise kaubandusega, tagades käibemaksu tulemusliku ja tõhusa kogumise ja minimeerides nii maksukohustuslaste kui ka maksuhaldurite halduskoormust, ning kaasajastada käibemaksualast õigusraamistikku, võttes arvesse ettevõtjate ja tarbijate vahelist piiriülest e-kaubandust.

| (3) | Artikli 369m lõike 1 punkti c kohaselt peavad liikmesriigid lubama igal maksukohustuslasel, kes asub kolmandas riigis, millega liit on sõlminud vastastikuse abi lepingu, mis on oma ulatuselt sarnane nõukogu direktiivi 2010/24/EL (4) ja nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (5) kohaste lepingutega, kasutada sellest kolmandast riigist kaupade kaugmüüki teostades erikorda, ilma et teda peaks esindama liidus asuv vahendaja. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 369m lõike 1 punkti c kohaselt peavad liikmesriigid lubama igal maksukohustuslasel, kes asub kolmandas riigis, millega liit on sõlminud vastastikuse abi lepingu, mis on oma ulatuselt sarnane nõukogu direktiivi 2010/24/EL (4) ja nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (5) kohaste lepingutega, kasutada sellest kolmandast riigist kaupade kaugmüüki teostades erikorda, ilma et teda peaks esindama liidus asuv vahendaja.

| (4) | Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostööd, pettuste vastast võitlust ja nõuete sissenõudmist käsitlev leping (6) jõustus 1. septembril 2018. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostööd, pettuste vastast võitlust ja nõuete sissenõudmist käsitlev leping (6) jõustus 1. septembril 2018.

| (5) | See leping on ulatuselt sarnane direktiivi 2010/24/EL ja määruse (EL) nr 904/2010 kohaste lepingutega, sest sellega luuakse ühine koostöösüsteem eelkõige teabevahetuse osas eesmärgiga võimaldada käibemaksualaste õigusaktide kohaldamise eest vastutavatel asutustel abistada üksteist seoses kõnealuste õigusaktide täitmise tagamise ja käibemaksutulu kaitsmisega. Samuti aitab see tagada käibemaksu õiget määramist, käibemaksupettuste vastast võitlust ja käibemaksuga seotud nõuete sissenõudmist. Leping sisaldab halduskoostöö ja sissenõudmisabi eeskirju ja menetlusi, mis on sarnased direktiivis 2010/24/EL ja määruses (EL) nr 904/2010 sätestatud eeskirjade ja menetlustega, ning sellega kehtestatakse pädevatele asutustele üksteise abistamise kohustus, mis on samaväärne direktiivis 2010/24/EL ja määruses (EL) nr 904/2010 sätestatud kohustusega. |
| --- | --- |

(5)

See leping on ulatuselt sarnane direktiivi 2010/24/EL ja määruse (EL) nr 904/2010 kohaste lepingutega, sest sellega luuakse ühine koostöösüsteem eelkõige teabevahetuse osas eesmärgiga võimaldada käibemaksualaste õigusaktide kohaldamise eest vastutavatel asutustel abistada üksteist seoses kõnealuste õigusaktide täitmise tagamise ja käibemaksutulu kaitsmisega. Samuti aitab see tagada käibemaksu õiget määramist, käibemaksupettuste vastast võitlust ja käibemaksuga seotud nõuete sissenõudmist. Leping sisaldab halduskoostöö ja sissenõudmisabi eeskirju ja menetlusi, mis on sarnased direktiivis 2010/24/EL ja määruses (EL) nr 904/2010 sätestatud eeskirjade ja menetlustega, ning sellega kehtestatakse pädevatele asutustele üksteise abistamise kohustus, mis on samaväärne direktiivis 2010/24/EL ja määruses (EL) nr 904/2010 sätestatud kohustusega.

| (6) | Seepärast tuleks Norra Kuningriik kanda loetellu kolmanda riigina, kellega liit on sõlminud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369m lõike 1 punktis c osutatud vastastikuse abi lepingu. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks Norra Kuningriik kanda loetellu kolmanda riigina, kellega liit on sõlminud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369m lõike 1 punktis c osutatud vastastikuse abi lepingu.

| (7) | Kuna direktiivi 2006/112/EÜ asjakohaseid sisulisi sätteid kohaldatakse alates 1. juulist 2021, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates sellest kuupäevast. |
| --- | --- |

(7)

Kuna direktiivi 2006/112/EÜ asjakohaseid sisulisi sätteid kohaldatakse alates 1. juulist 2021, on asjakohane kohaldada käesolevat otsust alates sellest kuupäevast.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas halduskoostöö alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas halduskoostöö alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kolmas riik, millega liit on sõlminud vastastikuse abi lepingu, mis on oma ulatuselt sarnane direktiivi 2010/24/EL ja määruse (EL) nr 904/2010 kohaste lepingutega, on Norra Kuningriik.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2021.

Brüssel, 10. juuni 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).

2

(3)  Nõukogu 21. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1995, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ kaupade kaugmüüki ja teatavaid omamaiseid kaubatarneid käsitlevate sätete osas (ELT L 310, 2.12.2019, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 16. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/24/EL vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (ELT L 84, 31.3.2010, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (ELT L 268, 12.10.2010, lk 1).

5

(6)  
  ELT L 195, 1.8.2018, lk 3.

6

---