# Jurnalul Oficial L 202/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 202 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 648 iunie 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 202

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 648 iunie 2021

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/887 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de înființare a Centrului european de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică și a Rețelei de centre naționale de coordonare | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Programului Corpul european de solidaritate și de abrogare a Regulamentelor (UE) 2018/1475 și (UE) nr. 375/2014  (
  1
  ) | 32 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2021/887 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de înființare a Centrului european de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică și a Rețelei de centre naționale de coordonare

1

*

Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Programului Corpul european de solidaritate și de abrogare a Regulamentelor (UE) 2018/1475 și (UE) nr. 375/2014  (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 8.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 202/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/887 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 20 mai 2021

de înființare a Centrului european de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică și a Rețelei de centre naționale de coordonare

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 173 alineatul (3) și articolul 188 primul paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Majoritatea populației Uniunii este conectată la internet. Viața de zi cu zi a oamenilor și economiile devin din ce în ce mai dependente de tehnologiile digitale. Cetățenii și întreprinderile devin din ce în ce mai expuși la incidente de securitate cibernetică grave și multe întreprinderi din Uniune se confruntă cu cel puțin un incident de securitate cibernetică în fiecare an. Această situație evidențiază nevoia de reziliență, de consolidare a capacității tehnologice și industriale și de utilizare a celor mai înalte standarde de securitate cibernetică și a unor soluții holistice de securitate cibernetică care implică oamenii, produsele, procesele și tehnologia din Uniune, precum și necesitatea poziției de lider a Uniunii în materie de securitate cibernetică și de autonomie digitală. Securitatea cibernetică poate fi îmbunătățită și prin sensibilizarea publicului cu privire la amenințările la adresa securității cibernetice și prin dezvoltarea competențelor, a capacităților și a capabilităților în întreaga Uniune, ținând seama totodată pe deplin de implicațiile și de preocupările societale și etice. |
| --- | --- |

(1)

Majoritatea populației Uniunii este conectată la internet. Viața de zi cu zi a oamenilor și economiile devin din ce în ce mai dependente de tehnologiile digitale. Cetățenii și întreprinderile devin din ce în ce mai expuși la incidente de securitate cibernetică grave și multe întreprinderi din Uniune se confruntă cu cel puțin un incident de securitate cibernetică în fiecare an. Această situație evidențiază nevoia de reziliență, de consolidare a capacității tehnologice și industriale și de utilizare a celor mai înalte standarde de securitate cibernetică și a unor soluții holistice de securitate cibernetică care implică oamenii, produsele, procesele și tehnologia din Uniune, precum și necesitatea poziției de lider a Uniunii în materie de securitate cibernetică și de autonomie digitală. Securitatea cibernetică poate fi îmbunătățită și prin sensibilizarea publicului cu privire la amenințările la adresa securității cibernetice și prin dezvoltarea competențelor, a capacităților și a capabilităților în întreaga Uniune, ținând seama totodată pe deplin de implicațiile și de preocupările societale și etice.

| (2) | Uniunea și-a intensificat constant activitățile pentru a răspunde provocărilor din ce în ce mai mari în materie de securitate cibernetică, în urma Strategiei de securitate cibernetică prezentate de Comisie și de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (Înaltul Reprezentant) în comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 7 februarie 2013 intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” (denumită în continuare „strategia de securitate cibernetică din 2013”). Strategia de securitate cibernetică din 2013 a vizat promovarea unui ecosistem cibernetic fiabil, sigur și deschis. În 2016, Uniunea a adoptat primele măsuri în materie de securitate cibernetică prin Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului (3) privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice. |
| --- | --- |

(2)

Uniunea și-a intensificat constant activitățile pentru a răspunde provocărilor din ce în ce mai mari în materie de securitate cibernetică, în urma Strategiei de securitate cibernetică prezentate de Comisie și de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (Înaltul Reprezentant) în comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 7 februarie 2013 intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” (denumită în continuare „strategia de securitate cibernetică din 2013”). Strategia de securitate cibernetică din 2013 a vizat promovarea unui ecosistem cibernetic fiabil, sigur și deschis. În 2016, Uniunea a adoptat primele măsuri în materie de securitate cibernetică prin Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului (3) privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice.

| (3) | În septembrie 2017, Comisia și Înaltul Reprezentant au prezentat o comunicare comună Parlamentului European și Consiliului intitulată „Reziliență, prevenire și apărare: construirea unei securități cibernetice puternice pentru UE”, cu scopul de a consolida și mai mult reziliența, capacitatea de descurajare și reacția Uniunii la atacurile cibernetice. |
| --- | --- |

(3)

În septembrie 2017, Comisia și Înaltul Reprezentant au prezentat o comunicare comună Parlamentului European și Consiliului intitulată „Reziliență, prevenire și apărare: construirea unei securități cibernetice puternice pentru UE”, cu scopul de a consolida și mai mult reziliența, capacitatea de descurajare și reacția Uniunii la atacurile cibernetice.

| (4) | În cadrul summitului digital de la Tallinn din septembrie 2017, șefii de stat și de guvern au lansat apelul către Uniune de a deveni un lider mondial în materie de securitate cibernetică până în 2025, pentru a câștiga încrederea cetățenilor, a consumatorilor și a întreprinderilor online, precum și pentru a asigura protecția acestora, dar și pentru a permite un internet liber, mai sigur și aflat sub incidența legii și au declarat intenția lor de a favoriza utilizarea mai intensă a soluțiilor cu sursă deschisă și a standardelor deschise atunci când se (re)construiesc sisteme și soluții de tehnologie a informației și comunicațiilor (TIC), în special pentru a evita situațiile în care cumpărătorul depinde de vânzător, inclusiv cele dezvoltate sau promovate de programele Uniunii pentru interoperabilitate și standardizare, cum ar fi ISA2. |
| --- | --- |

(4)

În cadrul summitului digital de la Tallinn din septembrie 2017, șefii de stat și de guvern au lansat apelul către Uniune de a deveni un lider mondial în materie de securitate cibernetică până în 2025, pentru a câștiga încrederea cetățenilor, a consumatorilor și a întreprinderilor online, precum și pentru a asigura protecția acestora, dar și pentru a permite un internet liber, mai sigur și aflat sub incidența legii și au declarat intenția lor de a favoriza utilizarea mai intensă a soluțiilor cu sursă deschisă și a standardelor deschise atunci când se (re)construiesc sisteme și soluții de tehnologie a informației și comunicațiilor (TIC), în special pentru a evita situațiile în care cumpărătorul depinde de vânzător, inclusiv cele dezvoltate sau promovate de programele Uniunii pentru interoperabilitate și standardizare, cum ar fi ISA2.

| (5) | Centrul european de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică (denumit în continuare „Centrul de competențe”) înființat prin prezentul regulament ar trebui să contribuie la sporirea securității rețelelor și a sistemelor informatice, inclusiv a internetului și a altor infrastructuri care sunt critice pentru funcționarea societății, cum ar fi sistemele de transport, de sănătate, de energie, de infrastructuri digitale, de apă, de piețe financiare și cele bancare. |
| --- | --- |

(5)

Centrul european de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică (denumit în continuare „Centrul de competențe”) înființat prin prezentul regulament ar trebui să contribuie la sporirea securității rețelelor și a sistemelor informatice, inclusiv a internetului și a altor infrastructuri care sunt critice pentru funcționarea societății, cum ar fi sistemele de transport, de sănătate, de energie, de infrastructuri digitale, de apă, de piețe financiare și cele bancare.

| (6) | Perturbarea semnificativă a rețelelor și a sistemelor informatice poate afecta statele membre și Uniunea în ansamblu. Prin urmare, un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice la nivelul întregii Uniuni este esențial pentru societate și economie deopotrivă. În prezent, Uniunea depinde de furnizori de securitate cibernetică din afara Europei. Cu toate acestea, este în interesul strategic al Uniunii să se asigure că păstrează și dezvoltă capacitățile tehnologice și de cercetare esențiale în materie de securitate cibernetică pentru a securiza rețelele și sistemele informatice ale cetățenilor și ale întreprinderilor și, în special, pentru a proteja rețelele și sistemele informatice critice și pentru a furniza servicii de securitate cibernetică fundamentale. |
| --- | --- |

(6)

Perturbarea semnificativă a rețelelor și a sistemelor informatice poate afecta statele membre și Uniunea în ansamblu. Prin urmare, un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice la nivelul întregii Uniuni este esențial pentru societate și economie deopotrivă. În prezent, Uniunea depinde de furnizori de securitate cibernetică din afara Europei. Cu toate acestea, este în interesul strategic al Uniunii să se asigure că păstrează și dezvoltă capacitățile tehnologice și de cercetare esențiale în materie de securitate cibernetică pentru a securiza rețelele și sistemele informatice ale cetățenilor și ale întreprinderilor și, în special, pentru a proteja rețelele și sistemele informatice critice și pentru a furniza servicii de securitate cibernetică fundamentale.

| (7) | Uniunea deține o expertiză amplă și o vastă experiență în ceea ce privește cercetarea, tehnologia și dezvoltarea industrială în materie de securitate cibernetică, însă eforturile comunităților industriale și de cercetare sunt fragmentate, lipsind corelarea acestora sau o misiune comună, cea ce împiedică competitivitatea și protejarea eficace a rețelelor și a sistemelor în respectivul domeniu. Este necesar ca astfel de eforturi și de expertiză să fie puse în comun, interconectate și utilizate în mod eficient pentru a consolida și a completa capacitățile și competențele de cercetare, tehnologice și industriale existente la nivelul Uniunii și la nivel național. Deși sectorul TIC se confruntă cu provocări importante, cum ar fi satisfacerea cererii de lucrători calificați, acesta poate beneficia de reprezentarea diversității societății în general, de asigurarea unei reprezentări echilibrate a genurilor, a diversității etnice, a nediscriminării persoanelor cu handicap, precum și de facilitarea accesului la cunoștințe și la formare pentru viitorii experți în materie de securitate cibernetică, inclusiv educația respectivilor experți în contexte non-formale, de exemplu în proiecte de software liber și cu sursă deschisă, proiecte de tehnologie civică, întreprinderi nou-înființate (start-ups) și microîntreprinderi. |
| --- | --- |

(7)

Uniunea deține o expertiză amplă și o vastă experiență în ceea ce privește cercetarea, tehnologia și dezvoltarea industrială în materie de securitate cibernetică, însă eforturile comunităților industriale și de cercetare sunt fragmentate, lipsind corelarea acestora sau o misiune comună, cea ce împiedică competitivitatea și protejarea eficace a rețelelor și a sistemelor în respectivul domeniu. Este necesar ca astfel de eforturi și de expertiză să fie puse în comun, interconectate și utilizate în mod eficient pentru a consolida și a completa capacitățile și competențele de cercetare, tehnologice și industriale existente la nivelul Uniunii și la nivel național. Deși sectorul TIC se confruntă cu provocări importante, cum ar fi satisfacerea cererii de lucrători calificați, acesta poate beneficia de reprezentarea diversității societății în general, de asigurarea unei reprezentări echilibrate a genurilor, a diversității etnice, a nediscriminării persoanelor cu handicap, precum și de facilitarea accesului la cunoștințe și la formare pentru viitorii experți în materie de securitate cibernetică, inclusiv educația respectivilor experți în contexte non-formale, de exemplu în proiecte de software liber și cu sursă deschisă, proiecte de tehnologie civică, întreprinderi nou-înființate (start-ups) și microîntreprinderi.

| (8) | Datorită agilității lor, întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) joacă un rol central în sectorul securității cibernetice al Uniunii și au capacitatea de a furniza soluții de vârf. Cu toate acestea, IMM-urile care nu sunt specializate în securitate cibernetică sunt totodată predispuse la o vulnerabilitate mai mare la incidente de securitate cibernetică, din cauza investițiilor mari și a cerințelor privind cunoștințele necesare în vederea aplicării unor soluții eficace de securitate cibernetică. Prin urmare, este necesar ca Centrul de competențe și Rețeaua de centre naționale de coordonare (denumită în continuare „rețeaua”) să acorde sprijin IMM-urilor prin facilitarea accesului acestora la cunoștințe și prin acordarea de acces personalizat la rezultatele cercetării și dezvoltării, pentru a permite IMM-urilor să își asigure o securitate suficientă și pentru a permite IMM-urilor care desfășoară activități în materie de securitate cibernetică să fie competitive și să contribuie la poziția de lider a Uniunii în materie de securitate cibernetică. |
| --- | --- |

(8)

Datorită agilității lor, întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) joacă un rol central în sectorul securității cibernetice al Uniunii și au capacitatea de a furniza soluții de vârf. Cu toate acestea, IMM-urile care nu sunt specializate în securitate cibernetică sunt totodată predispuse la o vulnerabilitate mai mare la incidente de securitate cibernetică, din cauza investițiilor mari și a cerințelor privind cunoștințele necesare în vederea aplicării unor soluții eficace de securitate cibernetică. Prin urmare, este necesar ca Centrul de competențe și Rețeaua de centre naționale de coordonare (denumită în continuare „rețeaua”) să acorde sprijin IMM-urilor prin facilitarea accesului acestora la cunoștințe și prin acordarea de acces personalizat la rezultatele cercetării și dezvoltării, pentru a permite IMM-urilor să își asigure o securitate suficientă și pentru a permite IMM-urilor care desfășoară activități în materie de securitate cibernetică să fie competitive și să contribuie la poziția de lider a Uniunii în materie de securitate cibernetică.

| (9) | Expertiza există în afara contextelor industriale și de cercetare. Proiectele necomerciale și cele precomerciale, denumite proiecte de tehnologie civică, utilizează standarde deschise, date deschise și software liber și cu sursă deschisă în interesul societății și al binelui public. |
| --- | --- |

(9)

Expertiza există în afara contextelor industriale și de cercetare. Proiectele necomerciale și cele precomerciale, denumite proiecte de tehnologie civică, utilizează standarde deschise, date deschise și software liber și cu sursă deschisă în interesul societății și al binelui public.

| (10) | Domeniul securității cibernetice este unul divers. Printre părțile interesate relevante se află părți interesate din cadrul entităților publice, din statele membre și din Uniune, precum și din industrie, din societatea civilă, precum sindicate, asociații de consumatori, comunitatea de software liber și cu sursă deschisă și comunitatea academică și de cercetare, precum și din alte entități. |
| --- | --- |

(10)

Domeniul securității cibernetice este unul divers. Printre părțile interesate relevante se află părți interesate din cadrul entităților publice, din statele membre și din Uniune, precum și din industrie, din societatea civilă, precum sindicate, asociații de consumatori, comunitatea de software liber și cu sursă deschisă și comunitatea academică și de cercetare, precum și din alte entități.

| (11) | În concluziile sale adoptate în noiembrie 2017, Consiliul a invitat Comisia să prezinte rapid o analiză de impact cu privire la opțiunile posibile pentru înființarea unei rețele a centrelor de competențe în materie de securitate cibernetică și a unui Centru european de competențe și de cercetare în materie de securitate cibernetică și să propună, până la jumătatea anului 2018, instrumentul juridic relevant pentru înființarea unei astfel de rețele și a unui astfel de centru. |
| --- | --- |

(11)

În concluziile sale adoptate în noiembrie 2017, Consiliul a invitat Comisia să prezinte rapid o analiză de impact cu privire la opțiunile posibile pentru înființarea unei rețele a centrelor de competențe în materie de securitate cibernetică și a unui Centru european de competențe și de cercetare în materie de securitate cibernetică și să propună, până la jumătatea anului 2018, instrumentul juridic relevant pentru înființarea unei astfel de rețele și a unui astfel de centru.

| (12) | Uniunea nu dispune încă de capabilități și capacități tehnologice și industriale suficiente pentru a asigura în mod autonom securitatea economiei și a infrastructurilor sale critice și pentru a deveni un lider mondial în materie de securitate cibernetică. Nivelul de coordonare și cooperare strategică și durabilă între industrii, comunități de cercetare în materie de securitate cibernetică și guverne este insuficient. Uniunea suferă din cauza investițiilor insuficiente și a accesului limitat la know-how, competențe și dotări în materie de securitate cibernetică și puține rezultate în domeniul cercetării și inovării în materie de securitate cibernetică în Uniune sunt transpuse în soluții comercializabile sau implementate pe scară largă în economie. |
| --- | --- |

(12)

Uniunea nu dispune încă de capabilități și capacități tehnologice și industriale suficiente pentru a asigura în mod autonom securitatea economiei și a infrastructurilor sale critice și pentru a deveni un lider mondial în materie de securitate cibernetică. Nivelul de coordonare și cooperare strategică și durabilă între industrii, comunități de cercetare în materie de securitate cibernetică și guverne este insuficient. Uniunea suferă din cauza investițiilor insuficiente și a accesului limitat la know-how, competențe și dotări în materie de securitate cibernetică și puține rezultate în domeniul cercetării și inovării în materie de securitate cibernetică în Uniune sunt transpuse în soluții comercializabile sau implementate pe scară largă în economie.

| (13) | Înființarea Centrului de competențe și a rețelei, cu mandatul de a continua măsurile de sprijinire a tehnologiilor industriale și măsurile din domeniul cercetării și inovării, constituie cea mai bună cale pentru a realiza obiectivele prezentului regulament, asigurând, în același timp, cel mai puternic impact economic, social și de mediu și protejând interesele Uniunii. |
| --- | --- |

(13)

Înființarea Centrului de competențe și a rețelei, cu mandatul de a continua măsurile de sprijinire a tehnologiilor industriale și măsurile din domeniul cercetării și inovării, constituie cea mai bună cale pentru a realiza obiectivele prezentului regulament, asigurând, în același timp, cel mai puternic impact economic, social și de mediu și protejând interesele Uniunii.

| (14) | Centrul de competențe ar trebui să reprezinte principalul instrument al Uniunii pentru a pune în comun investițiile în cercetarea, tehnologia și dezvoltarea industrială în materie de securitate cibernetică și pentru a implementa proiectele și inițiativele relevante, împreună cu rețeaua. Centrul de competențe ar trebui să gestioneze sprijinul financiar în materie de securitate cibernetică din programul-cadru pentru cercetare și inovare – Orizont Europa (denumit în continuare „Orizont Europa”) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și din programul „Europa digitală” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și ar trebui să fie deschis și altor programe, după caz. Această abordare ar trebui să contribuie la crearea unor sinergii și la coordonarea sprijinului financiar pentru inițiativele Uniunii în domeniul cercetării și dezvoltării, inovării, tehnologiei și dezvoltării industriale în materie de securitate cibernetică și ar trebui să evite suprapunerile inutile. |
| --- | --- |

(14)

Centrul de competențe ar trebui să reprezinte principalul instrument al Uniunii pentru a pune în comun investițiile în cercetarea, tehnologia și dezvoltarea industrială în materie de securitate cibernetică și pentru a implementa proiectele și inițiativele relevante, împreună cu rețeaua. Centrul de competențe ar trebui să gestioneze sprijinul financiar în materie de securitate cibernetică din programul-cadru pentru cercetare și inovare – Orizont Europa (denumit în continuare „Orizont Europa”) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și din programul „Europa digitală” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și ar trebui să fie deschis și altor programe, după caz. Această abordare ar trebui să contribuie la crearea unor sinergii și la coordonarea sprijinului financiar pentru inițiativele Uniunii în domeniul cercetării și dezvoltării, inovării, tehnologiei și dezvoltării industriale în materie de securitate cibernetică și ar trebui să evite suprapunerile inutile.

| (15) | Este important să se asigure respectarea drepturilor fundamentale și conduita etică în proiectele de cercetare în materie de securitate cibernetică sprijinite de Centrul de competențe. |
| --- | --- |

(15)

Este important să se asigure respectarea drepturilor fundamentale și conduita etică în proiectele de cercetare în materie de securitate cibernetică sprijinite de Centrul de competențe.

| (16) | Centrul de competențe nu ar trebui să execute sarcini operaționale în materie de securitate cibernetică, cum ar fi sarcinile atribuite echipelor de intervenție în caz de incidente de securitate informatică (CSIRT), care includ monitorizarea și gestionarea incidentelor de securitate cibernetică. Cu toate acestea, Centrul de competențe ar trebui să poată facilita dezvoltarea infrastructurilor TIC în serviciul întreprinderilor, în special al IMM-urilor, al comunităților de cercetare, al societății civile și al sectorului public, în concordanță cu misiunea și obiectivele stabilite în prezentul regulament. În cazul în care CSIRT și alte părți interesate urmăresc să promoveze raportarea și divulgarea vulnerabilităților, Centrul de competențe și membrii comunității de competențe în materie de securitate cibernetică (denumită în continuare „comunitatea”) ar trebui să poată sprijini respectivele părți interesate la cererea acestora, în limitele atribuțiilor care le revin și evitând în același timp orice suprapunere cu Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA) instituită prin Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului (6). |
| --- | --- |

(16)

Centrul de competențe nu ar trebui să execute sarcini operaționale în materie de securitate cibernetică, cum ar fi sarcinile atribuite echipelor de intervenție în caz de incidente de securitate informatică (CSIRT), care includ monitorizarea și gestionarea incidentelor de securitate cibernetică. Cu toate acestea, Centrul de competențe ar trebui să poată facilita dezvoltarea infrastructurilor TIC în serviciul întreprinderilor, în special al IMM-urilor, al comunităților de cercetare, al societății civile și al sectorului public, în concordanță cu misiunea și obiectivele stabilite în prezentul regulament. În cazul în care CSIRT și alte părți interesate urmăresc să promoveze raportarea și divulgarea vulnerabilităților, Centrul de competențe și membrii comunității de competențe în materie de securitate cibernetică (denumită în continuare „comunitatea”) ar trebui să poată sprijini respectivele părți interesate la cererea acestora, în limitele atribuțiilor care le revin și evitând în același timp orice suprapunere cu Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA) instituită prin Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

| (17) | Centrul de competențe, comunitatea și rețeaua sunt menite să beneficieze de experiența și de reprezentarea extinsă a părților interesate relevante acumulată prin intermediul parteneriatului contractual public-privat privind securitatea cibernetică între Comisie și Organizația Europeană pentru Securitate Cibernetică (ECSO) pe durata Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) și de experiența acumulată din cele patru proiecte-pilot lansate la începutul anului 2019 în cadrul Orizont 2020, și anume CONCORDIA, ECHO, SPARTA și CyberSec4Europe, precum și din proiectul-pilot și acțiunea pregătitoare privind auditurile de software liber și cu sursă deschisă (EU FOSSA) pentru gestionarea comunității și pentru reprezentarea comunității în cadrul Centrului de competențe. |
| --- | --- |

(17)

Centrul de competențe, comunitatea și rețeaua sunt menite să beneficieze de experiența și de reprezentarea extinsă a părților interesate relevante acumulată prin intermediul parteneriatului contractual public-privat privind securitatea cibernetică între Comisie și Organizația Europeană pentru Securitate Cibernetică (ECSO) pe durata Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) și de experiența acumulată din cele patru proiecte-pilot lansate la începutul anului 2019 în cadrul Orizont 2020, și anume CONCORDIA, ECHO, SPARTA și CyberSec4Europe, precum și din proiectul-pilot și acțiunea pregătitoare privind auditurile de software liber și cu sursă deschisă (EU FOSSA) pentru gestionarea comunității și pentru reprezentarea comunității în cadrul Centrului de competențe.

| (18) | Având în vedere amploarea provocării pe care o reprezintă securitatea cibernetică și ținând cont de investițiile realizate în capacitățile și capabilitățile de securitate cibernetică în alte părți ale lumii, Uniunea și statele membre ar trebui să fie încurajate să își intensifice sprijinul financiar acordat cercetării, dezvoltării și implementării în acest domeniu. Pentru a realiza economii de scară și a atinge un nivel comparabil de protecție în întreaga Uniune, statele membre ar trebui să își concentreze eforturile într-un cadru al Uniunii contribuind activ la activitatea Centrului de competențe și a rețelei. |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere amploarea provocării pe care o reprezintă securitatea cibernetică și ținând cont de investițiile realizate în capacitățile și capabilitățile de securitate cibernetică în alte părți ale lumii, Uniunea și statele membre ar trebui să fie încurajate să își intensifice sprijinul financiar acordat cercetării, dezvoltării și implementării în acest domeniu. Pentru a realiza economii de scară și a atinge un nivel comparabil de protecție în întreaga Uniune, statele membre ar trebui să își concentreze eforturile într-un cadru al Uniunii contribuind activ la activitatea Centrului de competențe și a rețelei.

| (19) | Pentru a încuraja competitivitatea Uniunii și standarde înalte de securitate cibernetică la nivel internațional, Centrul de competențe și comunitatea ar trebui să vizeze schimbul de informații privind evoluțiile în materie de securitate cibernetică, inclusiv privind produsele, procesele, standardele și standardele tehnice, cu comunitatea internațională, atunci când acest lucru prezintă relevanță pentru misiunea, obiectivele și sarcinile Centrului de competențe. Standardele tehnice relevante ar putea include, în scopul prezentului regulament, crearea unor implementări de referință, inclusiv cele publicate în cadrul licențelor cu standarde disponibile în mod public. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a încuraja competitivitatea Uniunii și standarde înalte de securitate cibernetică la nivel internațional, Centrul de competențe și comunitatea ar trebui să vizeze schimbul de informații privind evoluțiile în materie de securitate cibernetică, inclusiv privind produsele, procesele, standardele și standardele tehnice, cu comunitatea internațională, atunci când acest lucru prezintă relevanță pentru misiunea, obiectivele și sarcinile Centrului de competențe. Standardele tehnice relevante ar putea include, în scopul prezentului regulament, crearea unor implementări de referință, inclusiv cele publicate în cadrul licențelor cu standarde disponibile în mod public.

| (20) | Sediul Centrului de competențe este la București. |
| --- | --- |

(20)

Sediul Centrului de competențe este la București.

| (21) | Atunci când își pregătește programul de lucru anual (denumit în continuare „programul de lucru anual”), Centrul de competențe ar trebui să informeze Comisia cu privire la nevoile sale de cofinanțare pe baza contribuțiilor de cofinanțare la acțiuni comune prevăzute a fi primite din partea statelor membre, astfel încât Comisia să poată ține seama de contribuția echivalentă din partea Uniunii la pregătirea proiectului de buget general al Uniunii pentru anul următor. |
| --- | --- |

(21)

Atunci când își pregătește programul de lucru anual (denumit în continuare „programul de lucru anual”), Centrul de competențe ar trebui să informeze Comisia cu privire la nevoile sale de cofinanțare pe baza contribuțiilor de cofinanțare la acțiuni comune prevăzute a fi primite din partea statelor membre, astfel încât Comisia să poată ține seama de contribuția echivalentă din partea Uniunii la pregătirea proiectului de buget general al Uniunii pentru anul următor.

| (22) | Atunci când Comisia pregătește programul de lucru al Orizont Europa sub aspectele referitoare la securitatea cibernetică, inclusiv în contextul procesului său de consultare a părților interesate și, în special, înainte de adoptarea programului de lucru respectiv, Comisia ar trebui să ia în considerare contribuția Centrului de competențe și să pună contribuția respectivă la dispoziția Comitetului programului Orizont Europa. |
| --- | --- |

(22)

Atunci când Comisia pregătește programul de lucru al Orizont Europa sub aspectele referitoare la securitatea cibernetică, inclusiv în contextul procesului său de consultare a părților interesate și, în special, înainte de adoptarea programului de lucru respectiv, Comisia ar trebui să ia în considerare contribuția Centrului de competențe și să pună contribuția respectivă la dispoziția Comitetului programului Orizont Europa.

| (23) | Pentru a permite Centrului de competențe să-și îndeplinească rolul în materie de securitate cibernetică, pentru a facilita implicarea rețelei și pentru a asigura statelor membre un rol puternic de guvernanță, Centrul de competențe ar trebui să fie înființat ca organ al Uniunii cu personalitate juridică, căruia să i se aplice Regulamentul delegat (UE) 2019/715 al Comisiei (8). Centrul de competențe ar trebui să își asume un rol dublu, îndeplinind sarcini specifice în domeniul industriei, tehnologiei și cercetării în materie de securitate cibernetică potrivit prezentului regulament și gestionând finanțarea în legătură cu securitatea cibernetică din mai multe programe concomitent, în special din Orizont Europa și din programul „Europa digitală” și, eventual, chiar și din alte programe ale Uniunii. Această gestionare ar trebui să fie în conformitate cu normele aplicabile programelor respective. Totuși, având în vedere că finanțarea pentru funcționarea Centrului de competențe ar proveni în principal din Orizont Europa și din programul „Europa digitală”, este necesar ca Centrul de competențe să fie considerat un parteneriat în scopul execuției bugetare, inclusiv pe durata etapei de programare. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a permite Centrului de competențe să-și îndeplinească rolul în materie de securitate cibernetică, pentru a facilita implicarea rețelei și pentru a asigura statelor membre un rol puternic de guvernanță, Centrul de competențe ar trebui să fie înființat ca organ al Uniunii cu personalitate juridică, căruia să i se aplice Regulamentul delegat (UE) 2019/715 al Comisiei (8). Centrul de competențe ar trebui să își asume un rol dublu, îndeplinind sarcini specifice în domeniul industriei, tehnologiei și cercetării în materie de securitate cibernetică potrivit prezentului regulament și gestionând finanțarea în legătură cu securitatea cibernetică din mai multe programe concomitent, în special din Orizont Europa și din programul „Europa digitală” și, eventual, chiar și din alte programe ale Uniunii. Această gestionare ar trebui să fie în conformitate cu normele aplicabile programelor respective. Totuși, având în vedere că finanțarea pentru funcționarea Centrului de competențe ar proveni în principal din Orizont Europa și din programul „Europa digitală”, este necesar ca Centrul de competențe să fie considerat un parteneriat în scopul execuției bugetare, inclusiv pe durata etapei de programare.

| (24) | Ca urmare a contribuției Uniunii, accesul la rezultatele activităților și ale proiectelor Centrului de competențe urmează să fie cât mai deschis posibil și cât de restrâns este necesar, iar reutilizarea unor astfel de rezultate urmează să fie posibilă, după caz. |
| --- | --- |

(24)

Ca urmare a contribuției Uniunii, accesul la rezultatele activităților și ale proiectelor Centrului de competențe urmează să fie cât mai deschis posibil și cât de restrâns este necesar, iar reutilizarea unor astfel de rezultate urmează să fie posibilă, după caz.

| (25) | Centrul de competențe ar trebui să faciliteze și să coordoneze activitatea rețelei. Rețeaua ar trebui să fie formată din câte un centru național de coordonare din fiecare stat membru. Centrele naționale de coordonare care au fost recunoscute de Comisie ca deținând capacitatea de a gestiona fonduri în vederea îndeplinirii misiunii și a obiectivelor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să beneficieze de sprijin financiar direct din partea Uniunii, inclusiv de granturi acordate fără o cerere de propuneri, pentru a-și desfășura activitățile legate de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(25)

Centrul de competențe ar trebui să faciliteze și să coordoneze activitatea rețelei. Rețeaua ar trebui să fie formată din câte un centru național de coordonare din fiecare stat membru. Centrele naționale de coordonare care au fost recunoscute de Comisie ca deținând capacitatea de a gestiona fonduri în vederea îndeplinirii misiunii și a obiectivelor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să beneficieze de sprijin financiar direct din partea Uniunii, inclusiv de granturi acordate fără o cerere de propuneri, pentru a-și desfășura activitățile legate de prezentul regulament.

| (26) | Centrele naționale de coordonare ar trebui să fie entități din sectorul public sau entități cu participare publică majoritară, care îndeplinesc funcții administrative publice în temeiul dreptului intern, inclusiv prin delegare, și ar trebui să fie selectate de către statele membre. Ar trebui să fie posibil ca funcțiile unui centru național de coordonare într-un anumit stat membru să fie îndeplinite de o entitate care îndeplinește și alte funcții care decurg din dreptul Uniunii, cum ar fi cele ale unei autorități naționale competente, ale unui punct unic de contact în înțelesul Directivei (UE) 2016/1148 sau al oricărui alt regulament al Uniunii, sau ale unui centru de inovare digitală în sensul Regulamentului (UE) 2021/694. Alte entități din sectorul public sau entitățile care îndeplinesc funcții administrative publice într-un stat membru ar trebui să poată asista centrul național de coordonare din statul membru respectiv în îndeplinirea funcțiilor sale. |
| --- | --- |

(26)

Centrele naționale de coordonare ar trebui să fie entități din sectorul public sau entități cu participare publică majoritară, care îndeplinesc funcții administrative publice în temeiul dreptului intern, inclusiv prin delegare, și ar trebui să fie selectate de către statele membre. Ar trebui să fie posibil ca funcțiile unui centru național de coordonare într-un anumit stat membru să fie îndeplinite de o entitate care îndeplinește și alte funcții care decurg din dreptul Uniunii, cum ar fi cele ale unei autorități naționale competente, ale unui punct unic de contact în înțelesul Directivei (UE) 2016/1148 sau al oricărui alt regulament al Uniunii, sau ale unui centru de inovare digitală în sensul Regulamentului (UE) 2021/694. Alte entități din sectorul public sau entitățile care îndeplinesc funcții administrative publice într-un stat membru ar trebui să poată asista centrul național de coordonare din statul membru respectiv în îndeplinirea funcțiilor sale.

| (27) | Centrele naționale de coordonare ar trebui să dispună de capacitatea administrativă necesară, ar trebui să dețină sau să aibă acces la expertiză în domeniul industriei, tehnologiei și cercetării în materie de securitate cibernetică și ar trebui să fie în măsură să se implice efectiv și să își coordoneze acțiunile cu industria, cu sectorul public și cu comunitatea din cercetare. |
| --- | --- |

(27)

Centrele naționale de coordonare ar trebui să dispună de capacitatea administrativă necesară, ar trebui să dețină sau să aibă acces la expertiză în domeniul industriei, tehnologiei și cercetării în materie de securitate cibernetică și ar trebui să fie în măsură să se implice efectiv și să își coordoneze acțiunile cu industria, cu sectorul public și cu comunitatea din cercetare.

| (28) | Educația în statele membre ar trebui să reflecte importanța de a avea competențe adecvate în materie de securitate cibernetică. În acel scop, ținând seama de rolul ENISA și fără a aduce atingere competențelor statelor membre în domeniul educației, centrele naționale de coordonare, alături de autoritățile publice și părțile interesate relevante, ar trebui să contribuie la promovarea și diseminarea programelor educaționale în materie de securitate cibernetică. |
| --- | --- |

(28)

Educația în statele membre ar trebui să reflecte importanța de a avea competențe adecvate în materie de securitate cibernetică. În acel scop, ținând seama de rolul ENISA și fără a aduce atingere competențelor statelor membre în domeniul educației, centrele naționale de coordonare, alături de autoritățile publice și părțile interesate relevante, ar trebui să contribuie la promovarea și diseminarea programelor educaționale în materie de securitate cibernetică.

| (29) | Centrele naționale de coordonare ar trebui să poată primi granturi din partea Centrului de competențe pentru a acorda sprijin financiar terților sub formă de granturi. Costurile directe suportate de centrele naționale de coordonare pentru acordarea și gestionarea sprijinului financiar unor terți sunt eligibile pentru finanțare în cadrul programelor pertinente. |
| --- | --- |

(29)

Centrele naționale de coordonare ar trebui să poată primi granturi din partea Centrului de competențe pentru a acorda sprijin financiar terților sub formă de granturi. Costurile directe suportate de centrele naționale de coordonare pentru acordarea și gestionarea sprijinului financiar unor terți sunt eligibile pentru finanțare în cadrul programelor pertinente.

| (30) | Centrul de competențe, rețeaua și comunitatea ar trebui să contribuie la progresul și la diseminarea celor mai recente produse, servicii și procese de securitate cibernetică. În același timp, Centrul de competențe și rețeaua ar trebui să promoveze capabilitățile în materie de securitate cibernetică ale industriei sub aspectul cererii, în special prin sprijinirea dezvoltatorilor și a operatorilor din sectoare cum sunt transporturile, energia, sănătatea, sectorul financiar, administrația publică, telecomunicațiile, industria de prelucrare și spațiul, pentru a-i ajuta să își rezolve problemele în materie de securitate cibernetică, de exemplu prin implementarea securității de la stadiul conceperii. De asemenea, Centrul de competențe și rețeaua ar trebui să sprijine standardizarea și implementarea produselor, serviciilor și proceselor de securitate cibernetică, promovând în același timp, atunci când este posibil, punerea în aplicare a cadrului european de certificare a securității cibernetice stabilit prin Regulamentul (UE) 2019/881. |
| --- | --- |

(30)

Centrul de competențe, rețeaua și comunitatea ar trebui să contribuie la progresul și la diseminarea celor mai recente produse, servicii și procese de securitate cibernetică. În același timp, Centrul de competențe și rețeaua ar trebui să promoveze capabilitățile în materie de securitate cibernetică ale industriei sub aspectul cererii, în special prin sprijinirea dezvoltatorilor și a operatorilor din sectoare cum sunt transporturile, energia, sănătatea, sectorul financiar, administrația publică, telecomunicațiile, industria de prelucrare și spațiul, pentru a-i ajuta să își rezolve problemele în materie de securitate cibernetică, de exemplu prin implementarea securității de la stadiul conceperii. De asemenea, Centrul de competențe și rețeaua ar trebui să sprijine standardizarea și implementarea produselor, serviciilor și proceselor de securitate cibernetică, promovând în același timp, atunci când este posibil, punerea în aplicare a cadrului european de certificare a securității cibernetice stabilit prin Regulamentul (UE) 2019/881.

| (31) | Ca urmare a naturii în rapidă schimbare a amenințărilor cibernetice și a securității cibernetice, este necesar ca Uniunea să fie capabilă să se adapteze rapid și continuu la noile evoluții în domeniu. Prin urmare, Centrul de competențe, rețeaua și comunitatea ar trebui să fie suficient de flexibile pentru a asigura capacitatea de reacție necesară la asemenea evoluții. Acestea ar trebui să faciliteze proiecte care să ajute entitățile să își poată consolida permanent capacitatea de a-și îmbunătăți reziliența proprie și pe cea a Uniunii. |
| --- | --- |

(31)

Ca urmare a naturii în rapidă schimbare a amenințărilor cibernetice și a securității cibernetice, este necesar ca Uniunea să fie capabilă să se adapteze rapid și continuu la noile evoluții în domeniu. Prin urmare, Centrul de competențe, rețeaua și comunitatea ar trebui să fie suficient de flexibile pentru a asigura capacitatea de reacție necesară la asemenea evoluții. Acestea ar trebui să faciliteze proiecte care să ajute entitățile să își poată consolida permanent capacitatea de a-și îmbunătăți reziliența proprie și pe cea a Uniunii.

| (32) | Centrul de competențe ar trebui să sprijine comunitatea. Centrul de competențe ar trebui să implementeze aspectele relevante în materie de securitate cibernetică din Orizont Europa și din programul „Europa digitală” în conformitate cu programul de lucru multianual al Centrului de competențe (denumit în continuare „programul de lucru multianual”), cu programul de lucru anual și cu procesul de planificare strategică ale Orizont Europa, prin alocarea de granturi și de alte forme de finanțare, în principal în urma unei cereri de propuneri concurențiale. Centrul de competențe ar trebui, de asemenea, să faciliteze transferul de expertiză în cadrul rețelei și al comunității și să sprijine investițiile comune din partea Uniunii, a statelor membre sau a industriei. Centrul de competențe ar trebui să acorde o atenție specială sprijinului în materie de securitate cibernetică acordat IMM-urilor, precum și acțiunilor care contribuie la depășirea lacunelor în materie de competențe. |
| --- | --- |

(32)

Centrul de competențe ar trebui să sprijine comunitatea. Centrul de competențe ar trebui să implementeze aspectele relevante în materie de securitate cibernetică din Orizont Europa și din programul „Europa digitală” în conformitate cu programul de lucru multianual al Centrului de competențe (denumit în continuare „programul de lucru multianual”), cu programul de lucru anual și cu procesul de planificare strategică ale Orizont Europa, prin alocarea de granturi și de alte forme de finanțare, în principal în urma unei cereri de propuneri concurențiale. Centrul de competențe ar trebui, de asemenea, să faciliteze transferul de expertiză în cadrul rețelei și al comunității și să sprijine investițiile comune din partea Uniunii, a statelor membre sau a industriei. Centrul de competențe ar trebui să acorde o atenție specială sprijinului în materie de securitate cibernetică acordat IMM-urilor, precum și acțiunilor care contribuie la depășirea lacunelor în materie de competențe.

| (33) | Asistența tehnică pentru pregătirea proiectelor ar trebui să se desfășoare într-un mod pe deplin obiectiv și transparent care asigură faptul că toți potențialii beneficiari primesc aceleași informații și să evite conflictele de interese. |
| --- | --- |

(33)

Asistența tehnică pentru pregătirea proiectelor ar trebui să se desfășoare într-un mod pe deplin obiectiv și transparent care asigură faptul că toți potențialii beneficiari primesc aceleași informații și să evite conflictele de interese.

| (34) | Centrul de competențe ar trebui să stimuleze și să sprijine cooperarea și coordonarea strategică și pe termen lung a activităților comunității, ceea ce ar implica un grup interdisciplinar, vast, deschis și diversificat, de părți interesate din Europa implicate în tehnologia privind securitatea cibernetică. Comunitatea ar trebui să includă entități de cercetare, industria și sectorul public. Comunitatea ar trebui să contribuie la activitățile Centrului de competențe, la programul de lucru multianual și la programul de lucru anual, în special prin intermediul grupului consultativ strategic. Comunitatea ar trebui, de asemenea, să beneficieze de activitățile de consolidare a comunității desfășurate de Centrul de competențe și de rețea, dar nu ar trebui să beneficieze de privilegii în ceea ce privește cererile de propuneri sau procedurile de licitație. Comunitatea ar trebui să fie alcătuită din organisme și organizații colective. În același timp, pentru a beneficia de toată expertiza în materie de securitate cibernetică din Uniune, Centrul de competențe și organele sale ar trebui să poată, de asemenea, să recurgă la expertiza unor persoane fizice în calitate de experți ad-hoc. |
| --- | --- |

(34)

Centrul de competențe ar trebui să stimuleze și să sprijine cooperarea și coordonarea strategică și pe termen lung a activităților comunității, ceea ce ar implica un grup interdisciplinar, vast, deschis și diversificat, de părți interesate din Europa implicate în tehnologia privind securitatea cibernetică. Comunitatea ar trebui să includă entități de cercetare, industria și sectorul public. Comunitatea ar trebui să contribuie la activitățile Centrului de competențe, la programul de lucru multianual și la programul de lucru anual, în special prin intermediul grupului consultativ strategic. Comunitatea ar trebui, de asemenea, să beneficieze de activitățile de consolidare a comunității desfășurate de Centrul de competențe și de rețea, dar nu ar trebui să beneficieze de privilegii în ceea ce privește cererile de propuneri sau procedurile de licitație. Comunitatea ar trebui să fie alcătuită din organisme și organizații colective. În același timp, pentru a beneficia de toată expertiza în materie de securitate cibernetică din Uniune, Centrul de competențe și organele sale ar trebui să poată, de asemenea, să recurgă la expertiza unor persoane fizice în calitate de experți ad-hoc.

| (35) | Centrul de competențe ar trebui să coopereze cu ENISA, să asigure sinergii cu aceasta și să primească contribuții relevante din partea ENISA cu ocazia definirii priorităților de finanțare. |
| --- | --- |

(35)

Centrul de competențe ar trebui să coopereze cu ENISA, să asigure sinergii cu aceasta și să primească contribuții relevante din partea ENISA cu ocazia definirii priorităților de finanțare.

| (36) | Pentru a răspunde atât nevoilor cererii, cât și nevoilor ofertei în materie de securitate cibernetică, sarcina Centrului de competențe de a oferi cunoștințe și asistență tehnică în materie de securitate cibernetică pentru industrie ar trebui să se refere atât la produsele, procesele și serviciile TIC, cât și la toate celelalte produse și procese tehnologice care urmează să includă o componentă de securitate cibernetică. La cerere, sectorul public ar putea beneficia, de asemenea, de sprijin din partea Centrului de competențe. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a răspunde atât nevoilor cererii, cât și nevoilor ofertei în materie de securitate cibernetică, sarcina Centrului de competențe de a oferi cunoștințe și asistență tehnică în materie de securitate cibernetică pentru industrie ar trebui să se refere atât la produsele, procesele și serviciile TIC, cât și la toate celelalte produse și procese tehnologice care urmează să includă o componentă de securitate cibernetică. La cerere, sectorul public ar putea beneficia, de asemenea, de sprijin din partea Centrului de competențe.

| (37) | Pentru a crea un mediu de securitate cibernetică durabil, este important ca securitatea de la stadiul conceperii să fie utilizată ca principiu în procesul de dezvoltare, întreținere, exploatare și actualizare a infrastructurilor, a produselor și a serviciilor, în special prin sprijinirea metodelor de dezvoltare securizate de ultimă generație, a testelor și a auditurilor adecvate de securitate, prin punerea la dispoziție a unor actualizări care să remedieze, fără întârziere, vulnerabilitățile sau amenințările cunoscute, precum și prin abilitarea terților, acolo unde este posibil, să creeze și să furnizeze actualizări și după sfârșitul ciclului de viață respectiv al produselor. Securitatea de la stadiul conceperii ar trebui să fie asigurată de-a lungul întregului ciclu de viață al produselor, serviciilor și proceselor TIC și prin procese de dezvoltare care evoluează constant în direcția reducerii riscului de producere a unor prejudicii ca urmare a exploatării rău intenționate. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a crea un mediu de securitate cibernetică durabil, este important ca securitatea de la stadiul conceperii să fie utilizată ca principiu în procesul de dezvoltare, întreținere, exploatare și actualizare a infrastructurilor, a produselor și a serviciilor, în special prin sprijinirea metodelor de dezvoltare securizate de ultimă generație, a testelor și a auditurilor adecvate de securitate, prin punerea la dispoziție a unor actualizări care să remedieze, fără întârziere, vulnerabilitățile sau amenințările cunoscute, precum și prin abilitarea terților, acolo unde este posibil, să creeze și să furnizeze actualizări și după sfârșitul ciclului de viață respectiv al produselor. Securitatea de la stadiul conceperii ar trebui să fie asigurată de-a lungul întregului ciclu de viață al produselor, serviciilor și proceselor TIC și prin procese de dezvoltare care evoluează constant în direcția reducerii riscului de producere a unor prejudicii ca urmare a exploatării rău intenționate.

| (38) | Având în vedere că Centrul de competențe și rețeaua ar trebui să depună eforturi pentru a îmbunătăți sinergiile și coordonarea între domeniile civile și de apărare ale securității cibernetice, proiectele vizate de prezentul regulament care sunt finanțate prin Orizont Europa ar trebui să fie implementate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/695, care prevede că activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont Europa se vor concentra exclusiv asupra aplicațiilor civile. |
| --- | --- |

(38)

Având în vedere că Centrul de competențe și rețeaua ar trebui să depună eforturi pentru a îmbunătăți sinergiile și coordonarea între domeniile civile și de apărare ale securității cibernetice, proiectele vizate de prezentul regulament care sunt finanțate prin Orizont Europa ar trebui să fie implementate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/695, care prevede că activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont Europa se vor concentra exclusiv asupra aplicațiilor civile.

| (39) | Prezentul regulament se aplică în principal în domeniul civil, dar activitățile statelor membre în temeiul prezentului regulament pot reflecta particularitățile statelor membre în cazurile în care politica de securitate cibernetică este realizată de autorități care au atât atribuții civile, cât și atribuții militare, ar trebui să urmărească complementaritatea cu instrumentele de finanțare legate de domeniul apărării și ar trebui să evite suprapunerea cu acestea. |
| --- | --- |

(39)

Prezentul regulament se aplică în principal în domeniul civil, dar activitățile statelor membre în temeiul prezentului regulament pot reflecta particularitățile statelor membre în cazurile în care politica de securitate cibernetică este realizată de autorități care au atât atribuții civile, cât și atribuții militare, ar trebui să urmărească complementaritatea cu instrumentele de finanțare legate de domeniul apărării și ar trebui să evite suprapunerea cu acestea.

| (40) | Prezentul regulament ar trebui să asigure răspunderea și transparența Centrului de competențe și a întreprinderilor care primesc finanțare, în concordanță cu regulamentele aferente programelor relevante. |
| --- | --- |

(40)

Prezentul regulament ar trebui să asigure răspunderea și transparența Centrului de competențe și a întreprinderilor care primesc finanțare, în concordanță cu regulamentele aferente programelor relevante.

| (41) | Punerea în aplicare proiectelor de implementare, în special a proiectelor de implementare a infrastructurilor și capabilităților la nivelul Uniunii sau prin acțiuni comune de achiziții publice, ar putea fi împărțită în diferite etape de punere în aplicare, cum ar fi licitații separate pentru conceperea arhitecturii hardware și software, pentru producerea acestora și pentru exploatarea și întreținerea lor, în timp ce întreprinderile ar putea să participe numai la câte una dintre etape, și ar putea cere, după caz, ca beneficiarii din una sau mai multe dintre etapele respective să îndeplinească anumite condiții în ceea ce privește dreptul de proprietate sau control la nivel european. |
| --- | --- |

(41)

Punerea în aplicare proiectelor de implementare, în special a proiectelor de implementare a infrastructurilor și capabilităților la nivelul Uniunii sau prin acțiuni comune de achiziții publice, ar putea fi împărțită în diferite etape de punere în aplicare, cum ar fi licitații separate pentru conceperea arhitecturii hardware și software, pentru producerea acestora și pentru exploatarea și întreținerea lor, în timp ce întreprinderile ar putea să participe numai la câte una dintre etape, și ar putea cere, după caz, ca beneficiarii din una sau mai multe dintre etapele respective să îndeplinească anumite condiții în ceea ce privește dreptul de proprietate sau control la nivel european.

| (42) | Având în vedere experiența sa în materie de securitate cibernetică și mandatul său, ca punct de referință pentru consiliere și expertiză în materie de securitate cibernetică pentru instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii, precum și pentru părțile interesate relevante din Uniune, și având în vedere multiplele sale contribuții prin intermediul sarcinilor sale, ENISA ar trebui să joace un rol activ în activitățile Centrului de competențe, inclusiv în elaborarea agendei, evitând eventualele suprapuneri ale sarcinilor lor, în special prin rolul său de observator permanent în cadrul consiliului de conducere al Centrului de competențe. În ceea ce privește elaborarea agendei, a programului de lucru anual și a programului de lucru multianual, directorul executiv al Centrului de competențe și consiliul de conducere ar trebui să ia în considerare toate eventualele recomandări și contribuții strategice pertinente furnizate de ENISA, în conformitate cu regulamentul de procedură al consiliului de conducere. |
| --- | --- |

(42)

Având în vedere experiența sa în materie de securitate cibernetică și mandatul său, ca punct de referință pentru consiliere și expertiză în materie de securitate cibernetică pentru instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii, precum și pentru părțile interesate relevante din Uniune, și având în vedere multiplele sale contribuții prin intermediul sarcinilor sale, ENISA ar trebui să joace un rol activ în activitățile Centrului de competențe, inclusiv în elaborarea agendei, evitând eventualele suprapuneri ale sarcinilor lor, în special prin rolul său de observator permanent în cadrul consiliului de conducere al Centrului de competențe. În ceea ce privește elaborarea agendei, a programului de lucru anual și a programului de lucru multianual, directorul executiv al Centrului de competențe și consiliul de conducere ar trebui să ia în considerare toate eventualele recomandări și contribuții strategice pertinente furnizate de ENISA, în conformitate cu regulamentul de procedură al consiliului de conducere.

| (43) | În cazul în care primesc o contribuție financiară din bugetul general al Uniunii, centrele naționale de coordonare și entitățile care fac parte din comunitate ar trebui să aducă în atenția publicului faptul că activitățile lor respective sunt întreprinse în contextul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(43)

În cazul în care primesc o contribuție financiară din bugetul general al Uniunii, centrele naționale de coordonare și entitățile care fac parte din comunitate ar trebui să aducă în atenția publicului faptul că activitățile lor respective sunt întreprinse în contextul prezentului regulament.

| (44) | Costurile generate de înființarea Centrului de competențe și de activitățile administrative și de coordonare ale acestuia ar trebui să fie finanțate de Uniune și de statele membre, proporțional cu contribuțiile voluntare ale statelor membre la acțiunile comune. Pentru a evita dubla finanțare, activitățile respective nu ar trebui să beneficieze simultan de o contribuție din alte programe ale Uniunii. |
| --- | --- |

(44)

Costurile generate de înființarea Centrului de competențe și de activitățile administrative și de coordonare ale acestuia ar trebui să fie finanțate de Uniune și de statele membre, proporțional cu contribuțiile voluntare ale statelor membre la acțiunile comune. Pentru a evita dubla finanțare, activitățile respective nu ar trebui să beneficieze simultan de o contribuție din alte programe ale Uniunii.

| (45) | Consiliul de conducere, care ar trebui să fie alcătuit din reprezentanți ai statelor membre și ai Comisiei, ar trebui să traseze direcția generală de activitate a Centrului de competențe și să se asigure că acesta își îndeplinește sarcinile în conformitate cu prezentul regulament. Consiliul de conducere ar trebui să adopte agenda. |
| --- | --- |

(45)

Consiliul de conducere, care ar trebui să fie alcătuit din reprezentanți ai statelor membre și ai Comisiei, ar trebui să traseze direcția generală de activitate a Centrului de competențe și să se asigure că acesta își îndeplinește sarcinile în conformitate cu prezentul regulament. Consiliul de conducere ar trebui să adopte agenda.

| (46) | Consiliului de conducere ar trebui să i se încredințeze competențele necesare pentru întocmirea bugetului Centrului de competențe. Acesta ar trebui să verifice execuția bugetului, să adopte normele financiare adecvate și să stabilească proceduri de lucru transparente pentru luarea deciziilor de către Centrul de competențe, inclusiv pentru adoptarea programului de lucru anual și a programului de lucru multianual ținând cont de conținutul agendei. Consiliul de conducere ar trebui să își stabilească, de asemenea, propriul regulament de procedură, să numească directorul executiv și să decidă cu privire la prelungirea sau încetarea mandatului directorului executiv. |
| --- | --- |

(46)

Consiliului de conducere ar trebui să i se încredințeze competențele necesare pentru întocmirea bugetului Centrului de competențe. Acesta ar trebui să verifice execuția bugetului, să adopte normele financiare adecvate și să stabilească proceduri de lucru transparente pentru luarea deciziilor de către Centrul de competențe, inclusiv pentru adoptarea programului de lucru anual și a programului de lucru multianual ținând cont de conținutul agendei. Consiliul de conducere ar trebui să își stabilească, de asemenea, propriul regulament de procedură, să numească directorul executiv și să decidă cu privire la prelungirea sau încetarea mandatului directorului executiv.

| (47) | Consiliul de conducere ar trebui să supravegheze activitățile strategice și de implementare ale Centrului de competențe și să asigure concordanța dintre acestea. În raportul său anual, Centrul de competențe ar trebui să pună un accent deosebit pe obiective strategice pe care le-a îndeplinit și, dacă este necesar, să propună acțiuni pentru îmbunătățirea în continuare a îndeplinirii acestora. |
| --- | --- |

(47)

Consiliul de conducere ar trebui să supravegheze activitățile strategice și de implementare ale Centrului de competențe și să asigure concordanța dintre acestea. În raportul său anual, Centrul de competențe ar trebui să pună un accent deosebit pe obiective strategice pe care le-a îndeplinit și, dacă este necesar, să propună acțiuni pentru îmbunătățirea în continuare a îndeplinirii acestora.

| (48) | Pentru buna funcționare în condiții de eficacitate a Centrului de competențe, Comisia și statele membre ar trebui să se asigure că persoanele care urmează să fie numite în consiliul de conducere au nivelul adecvat de expertiză și experiență profesională în domeniile funcționale. Comisia și statele membre ar trebui, de asemenea, să depună eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în consiliul de conducere, cu scopul de a asigura continuitatea activității acestuia. |
| --- | --- |

(48)

Pentru buna funcționare în condiții de eficacitate a Centrului de competențe, Comisia și statele membre ar trebui să se asigure că persoanele care urmează să fie numite în consiliul de conducere au nivelul adecvat de expertiză și experiență profesională în domeniile funcționale. Comisia și statele membre ar trebui, de asemenea, să depună eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în consiliul de conducere, cu scopul de a asigura continuitatea activității acestuia.

| (49) | Având în vedere statutul specific al Centrului de competențe și responsabilitatea sa pentru execuția fondurilor Uniunii, în special a celor din Orizont Europa și din programul „Europa digitală”, Comisia ar trebui să dispună de 26 % din totalul voturilor în consiliul de conducere în ceea ce privește deciziile care implică fonduri ale Uniunii, cu scopul de a maximiza valoarea adăugată pentru Uniune a deciziilor respective, asigurând în același timp legalitatea acestora și alinierea la prioritățile Uniunii. |
| --- | --- |

(49)

Având în vedere statutul specific al Centrului de competențe și responsabilitatea sa pentru execuția fondurilor Uniunii, în special a celor din Orizont Europa și din programul „Europa digitală”, Comisia ar trebui să dispună de 26 % din totalul voturilor în consiliul de conducere în ceea ce privește deciziile care implică fonduri ale Uniunii, cu scopul de a maximiza valoarea adăugată pentru Uniune a deciziilor respective, asigurând în același timp legalitatea acestora și alinierea la prioritățile Uniunii.

| (50) | Pentru buna funcționare a Centrului de competențe, este necesar ca numirea directorului executiv să fie făcută într-o manieră transparentă pe baza meritelor, a aptitudinilor sale administrative și manageriale atestate și a competenței și a experienței relevante în materie de securitate cibernetică și, de asemenea, este necesar ca directorul executiv să își ducă la îndeplinire atribuțiile în deplină independență. |
| --- | --- |

(50)

Pentru buna funcționare a Centrului de competențe, este necesar ca numirea directorului executiv să fie făcută într-o manieră transparentă pe baza meritelor, a aptitudinilor sale administrative și manageriale atestate și a competenței și a experienței relevante în materie de securitate cibernetică și, de asemenea, este necesar ca directorul executiv să își ducă la îndeplinire atribuțiile în deplină independență.

| (51) | Centrul de competențe ar trebui să aibă un grup consultativ strategic, în calitate de organ consultativ. Grupul consultativ strategic ar trebui să ofere consiliere pe baza unui dialog periodic între Centrul de competențe și comunitate și ar trebui să fie alcătuit din reprezentanți ai sectorului privat, ai organizațiilor de consumatori, ai mediului academic și ai altor părți interesate relevante. Grupul consultativ strategic ar trebui să se concentreze asupra chestiunilor relevante pentru părțile interesate și să le aducă în atenția consiliului de conducere și a directorului executiv. Sarcinile grupului consultativ strategic ar trebui să includă furnizarea de consiliere cu privire la agendă, la programul de lucru anual și la programul de lucru multianual. Reprezentarea diferitelor părți interesate în grupul consultativ strategic ar trebui să fie echilibrată, acordându-se o atenție specială reprezentării IMM-urilor, pentru a se asigura că părțile interesate sunt reprezentate în mod adecvat în activitatea Centrului de competențe. |
| --- | --- |

(51)

Centrul de competențe ar trebui să aibă un grup consultativ strategic, în calitate de organ consultativ. Grupul consultativ strategic ar trebui să ofere consiliere pe baza unui dialog periodic între Centrul de competențe și comunitate și ar trebui să fie alcătuit din reprezentanți ai sectorului privat, ai organizațiilor de consumatori, ai mediului academic și ai altor părți interesate relevante. Grupul consultativ strategic ar trebui să se concentreze asupra chestiunilor relevante pentru părțile interesate și să le aducă în atenția consiliului de conducere și a directorului executiv. Sarcinile grupului consultativ strategic ar trebui să includă furnizarea de consiliere cu privire la agendă, la programul de lucru anual și la programul de lucru multianual. Reprezentarea diferitelor părți interesate în grupul consultativ strategic ar trebui să fie echilibrată, acordându-se o atenție specială reprezentării IMM-urilor, pentru a se asigura că părțile interesate sunt reprezentate în mod adecvat în activitatea Centrului de competențe.

| (52) | Contribuțiile statelor membre la resursele Centrului de competențe ar putea fi financiare sau în natură. De exemplu, contribuțiile financiare ar putea consta dintr-un grant acordat de un stat membru unui beneficiar din statul membru respectiv care să vină în completarea sprijinului financiar din partea Uniunii acordat pentru un proiect din cadrul programului de lucru anual. Pe de altă parte, contribuțiile în natură ar fi oferite, de regulă, atunci când o entitate dintr-un stat membru este ea însăși beneficiarul unui sprijin financiar din partea Uniunii. De exemplu, în cazul în care Uniunea a subvenționat o activitate a unui centru național de coordonare la o rată de finanțare de 50 %, costurile rămase aferente activității ar fi contabilizate drept contribuție în natură. Într-un alt exemplu, dacă o entitate dintr-un stat membru primește sprijin financiar din partea Uniunii pentru crearea sau modernizarea unei infrastructuri care urmează să fie partajată între părțile interesate în concordanță cu programul de lucru anual, costurile nesubvenționate aferente ar fi contabilizate drept contribuții în natură. |
| --- | --- |

(52)

Contribuțiile statelor membre la resursele Centrului de competențe ar putea fi financiare sau în natură. De exemplu, contribuțiile financiare ar putea consta dintr-un grant acordat de un stat membru unui beneficiar din statul membru respectiv care să vină în completarea sprijinului financiar din partea Uniunii acordat pentru un proiect din cadrul programului de lucru anual. Pe de altă parte, contribuțiile în natură ar fi oferite, de regulă, atunci când o entitate dintr-un stat membru este ea însăși beneficiarul unui sprijin financiar din partea Uniunii. De exemplu, în cazul în care Uniunea a subvenționat o activitate a unui centru național de coordonare la o rată de finanțare de 50 %, costurile rămase aferente activității ar fi contabilizate drept contribuție în natură. Într-un alt exemplu, dacă o entitate dintr-un stat membru primește sprijin financiar din partea Uniunii pentru crearea sau modernizarea unei infrastructuri care urmează să fie partajată între părțile interesate în concordanță cu programul de lucru anual, costurile nesubvenționate aferente ar fi contabilizate drept contribuții în natură.

| (53) | În conformitate cu dispozițiile relevante din Regulamentul delegat (UE) 2019/715 privind conflictele de interese, Centrul de competențe ar trebui să dispună de norme de prevenire, de identificare, de rezolvare și de gestionare a conflictelor de interese în rândul membrilor, organelor și personalului său, al membrilor consiliului de conducere, precum și în rândul membrilor grupului consultativ strategic și ai comunității. Statele membre ar trebui să asigure prevenirea, identificarea și rezolvarea conflictelor de interese în cadrul centrelor naționale de coordonare, în conformitate cu dreptul intern. De asemenea, Centrul de competențe ar trebui să aplice dispozițiile relevante ale Uniunii privind accesul public la documente, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (9). Prelucrarea datelor cu caracter personal de către Centrul de competențe ar trebui să facă obiectul Regulamentului (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (10). Centrul de competențe ar trebui să se conformeze dispozițiilor din dreptul Uniunii aplicabile instituțiilor Uniunii, precum și dispozițiilor din dreptul intern privind gestionarea informațiilor, în special a informațiilor sensibile neclasificate și a informațiilor UE clasificate. |
| --- | --- |

(53)

În conformitate cu dispozițiile relevante din Regulamentul delegat (UE) 2019/715 privind conflictele de interese, Centrul de competențe ar trebui să dispună de norme de prevenire, de identificare, de rezolvare și de gestionare a conflictelor de interese în rândul membrilor, organelor și personalului său, al membrilor consiliului de conducere, precum și în rândul membrilor grupului consultativ strategic și ai comunității. Statele membre ar trebui să asigure prevenirea, identificarea și rezolvarea conflictelor de interese în cadrul centrelor naționale de coordonare, în conformitate cu dreptul intern. De asemenea, Centrul de competențe ar trebui să aplice dispozițiile relevante ale Uniunii privind accesul public la documente, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (9). Prelucrarea datelor cu caracter personal de către Centrul de competențe ar trebui să facă obiectul Regulamentului (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (10). Centrul de competențe ar trebui să se conformeze dispozițiilor din dreptul Uniunii aplicabile instituțiilor Uniunii, precum și dispozițiilor din dreptul intern privind gestionarea informațiilor, în special a informațiilor sensibile neclasificate și a informațiilor UE clasificate.

| (54) | Interesele financiare ale Uniunii și ale statelor membre ar trebui protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (11) („Regulamentul financiar”). |
| --- | --- |

(54)

Interesele financiare ale Uniunii și ale statelor membre ar trebui protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (11) („Regulamentul financiar”).

| (55) | Centrul de competențe ar trebui să funcționeze într-un mod deschis și transparent. Acesta ar trebui să furnizeze toate informațiile relevante în timp util și să promoveze activitățile sale, inclusiv activitățile de informare și diseminare destinate publicului larg. Regulamentul de procedură al consiliului de conducere al Centrului de competențe și cel al grupului consultativ strategic ar trebui să fie puse la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(55)

Centrul de competențe ar trebui să funcționeze într-un mod deschis și transparent. Acesta ar trebui să furnizeze toate informațiile relevante în timp util și să promoveze activitățile sale, inclusiv activitățile de informare și diseminare destinate publicului larg. Regulamentul de procedură al consiliului de conducere al Centrului de competențe și cel al grupului consultativ strategic ar trebui să fie puse la dispoziția publicului.

| (56) | Auditorul intern al Comisiei ar trebui să exercite în cadrul Centrului de competențe aceleași competențe pe care le exercită în cadrul Comisiei. |
| --- | --- |

(56)

Auditorul intern al Comisiei ar trebui să exercite în cadrul Centrului de competențe aceleași competențe pe care le exercită în cadrul Comisiei.

| (57) | Comisia, Curtea de Conturi și Oficiul European de Luptă Antifraudă ar trebui să aibă acces la toate informațiile necesare și la spațiile de lucru ale Centrului de competențe pentru efectuarea de audituri și investigații privind granturile, contractele și acordurile semnate de Centrul de competențe. |
| --- | --- |

(57)

Comisia, Curtea de Conturi și Oficiul European de Luptă Antifraudă ar trebui să aibă acces la toate informațiile necesare și la spațiile de lucru ale Centrului de competențe pentru efectuarea de audituri și investigații privind granturile, contractele și acordurile semnate de Centrul de competențe.

| (58) | Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume consolidarea competitivității și a capacităților Uniunii, menținerea și dezvoltarea capacităților de cercetare, tehnologice și industriale ale Uniunii în materie de securitate cibernetică, creșterea competitivității sectorului securității cibernetice al Uniunii și transformarea securității cibernetice într-un avantaj competitiv pentru alte industrii din Uniune, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual din cauza faptului că resursele limitate existente sunt dispersate și din cauza amplorii investițiilor necesare, ci mai degrabă, pentru a se evita suprapunerea inutilă a eforturilor, pentru a contribui la atingerea unei mase critice a investițiilor, pentru a garanta utilizarea finanțării publice în cel mai bun mod posibil și pentru a asigura promovarea în toate statele membre a unui nivel ridicat de securitate cibernetică, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective, |
| --- | --- |

(58)

Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume consolidarea competitivității și a capacităților Uniunii, menținerea și dezvoltarea capacităților de cercetare, tehnologice și industriale ale Uniunii în materie de securitate cibernetică, creșterea competitivității sectorului securității cibernetice al Uniunii și transformarea securității cibernetice într-un avantaj competitiv pentru alte industrii din Uniune, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual din cauza faptului că resursele limitate existente sunt dispersate și din cauza amplorii investițiilor necesare, ci mai degrabă, pentru a se evita suprapunerea inutilă a eforturilor, pentru a contribui la atingerea unei mase critice a investițiilor, pentru a garanta utilizarea finanțării publice în cel mai bun mod posibil și pentru a asigura promovarea în toate statele membre a unui nivel ridicat de securitate cibernetică, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

Dispoziții și principii generale referitoare la Centrul de competențe și la rețea

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prin prezentul regulament se înființează Centrul european de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate cibernetică („Centrul de competențe”), precum și Rețeaua de centre naționale de coordonare („rețeaua”). Regulamentul stabilește norme pentru numirea centrelor naționale de coordonare, precum și pentru constituirea Comunității de competențe în materie de securitate cibernetică („comunitatea”).

(2)   Centrul de competențe are un rol esențial în implementarea părții referitoare la securitatea cibernetică din programul „Europa digitală”, în special în ceea ce privește acțiunile legate de articolul 6 din Regulamentul (UE) 2021/694 și contribuie la implementarea Orizont Europa, în special în ceea ce privește secțiunea 3.1.3 din pilonul II al anexei I la Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului (12).

(3)   Statele membre contribuie în mod colectiv la activitatea Centrului de competențe și a rețelei.

(4)   Prezentul regulament nu aduce atingere competențelor statelor membre în ceea ce privește siguranța publică, apărarea, securitatea națională și activităților statului din domeniul dreptului penal.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „securitate cibernetică” înseamnă activitățile necesare pentru protejarea rețelelor și a sistemelor informatice, a utilizatorilor unor astfel de sisteme și a altor persoane afectate de amenințări cibernetice; |
| --- | --- |

1.

„securitate cibernetică” înseamnă activitățile necesare pentru protejarea rețelelor și a sistemelor informatice, a utilizatorilor unor astfel de sisteme și a altor persoane afectate de amenințări cibernetice;

| 2. | „rețea și sistem informatic” înseamnă o rețea și un sistem informatic în înțelesul definiției de la articolul 4 punctul 1 din Directiva (UE) 2016/1148; |
| --- | --- |

2.

„rețea și sistem informatic” înseamnă o rețea și un sistem informatic în înțelesul definiției de la articolul 4 punctul 1 din Directiva (UE) 2016/1148;

| 3. | „produse, servicii și procese de securitate cibernetică” înseamnă produse, servicii sau procese TIC comerciale sau necomerciale care au ca scop specific protejarea rețelelor și a sistemelor informatice sau asigurarea confidențialității, integrității și accesibilității datelor, care sunt prelucrate sau stocate în rețea și în sistemele informatice, precum și a securității cibernetice a utilizatorilor unor astfel de sisteme și a altor persoane afectate de amenințările cibernetice; |
| --- | --- |

3.

„produse, servicii și procese de securitate cibernetică” înseamnă produse, servicii sau procese TIC comerciale sau necomerciale care au ca scop specific protejarea rețelelor și a sistemelor informatice sau asigurarea confidențialității, integrității și accesibilității datelor, care sunt prelucrate sau stocate în rețea și în sistemele informatice, precum și a securității cibernetice a utilizatorilor unor astfel de sisteme și a altor persoane afectate de amenințările cibernetice;

| 4. | „amenințare cibernetică” înseamnă orice circumstanță, eveniment sau acțiune potențială care ar putea cauza daune sau perturbări la nivelul rețelelor și al sistemelor informatice, precum și la nivelul utilizatorilor unor astfel de sisteme și al altor persoane, sau care poate avea un altfel de impact negativ asupra tuturor acestora; |
| --- | --- |

4.

„amenințare cibernetică” înseamnă orice circumstanță, eveniment sau acțiune potențială care ar putea cauza daune sau perturbări la nivelul rețelelor și al sistemelor informatice, precum și la nivelul utilizatorilor unor astfel de sisteme și al altor persoane, sau care poate avea un altfel de impact negativ asupra tuturor acestora;

| 5. | „acțiune comună” înseamnă o acțiune inclusă în programul de lucru anual și care beneficiază de sprijin financiar în cadrul Orizont Europa, al programului „Europa digitală” sau al altor programe ale Uniunii, precum și de sprijin financiar sau în natură din partea unuia sau a mai multor state membre și care este implementată prin intermediul unor proiecte ce implică beneficiari stabiliți în statele membre respective și care primesc sprijin financiar sau în natură de la statele membre respective; |
| --- | --- |

5.

„acțiune comună” înseamnă o acțiune inclusă în programul de lucru anual și care beneficiază de sprijin financiar în cadrul Orizont Europa, al programului „Europa digitală” sau al altor programe ale Uniunii, precum și de sprijin financiar sau în natură din partea unuia sau a mai multor state membre și care este implementată prin intermediul unor proiecte ce implică beneficiari stabiliți în statele membre respective și care primesc sprijin financiar sau în natură de la statele membre respective;

| 6. | „contribuție în natură” înseamnă costurile eligibile suportate de centrele naționale de coordonare și de alte entități publice atunci când participă la proiecte finanțate prin prezentul regulament, în cazul în care costurile respective nu sunt finanțate printr-o contribuție a Uniunii sau prin contribuții financiare ale statelor membre; |
| --- | --- |

6.

„contribuție în natură” înseamnă costurile eligibile suportate de centrele naționale de coordonare și de alte entități publice atunci când participă la proiecte finanțate prin prezentul regulament, în cazul în care costurile respective nu sunt finanțate printr-o contribuție a Uniunii sau prin contribuții financiare ale statelor membre;

| 7. | „centru european de inovare digitală” înseamnă un centru european de inovare digitală, în înțelesul definiției de la articolul 2 litera (e) din Regulamentul (UE) 2021/694; |
| --- | --- |

7.

„centru european de inovare digitală” înseamnă un centru european de inovare digitală, în înțelesul definiției de la articolul 2 litera (e) din Regulamentul (UE) 2021/694;

| 8. | „agendă” înseamnă o strategie industrială, tehnologică și de cercetare în materie de securitate cibernetică, cuprinzătoare și durabilă, care stabilește recomandări strategice pentru dezvoltarea și creșterea sectorului industrial, tehnologic și de cercetare european în materie de securitate cibernetică și priorități strategice pentru activitățile Centrului de competențe și nu are caracter obligatoriu în ceea ce privește deciziile care urmează să fie luate cu privire la programele de lucru anuale; |
| --- | --- |

8.

„agendă” înseamnă o strategie industrială, tehnologică și de cercetare în materie de securitate cibernetică, cuprinzătoare și durabilă, care stabilește recomandări strategice pentru dezvoltarea și creșterea sectorului industrial, tehnologic și de cercetare european în materie de securitate cibernetică și priorități strategice pentru activitățile Centrului de competențe și nu are caracter obligatoriu în ceea ce privește deciziile care urmează să fie luate cu privire la programele de lucru anuale;

| 9. | „asistență tehnică” înseamnă asistența acordată de Centrul de competențe centrelor naționale de coordonare sau comunității pentru îndeplinirea sarcinilor lor, prin furnizarea de cunoștințe sau facilitarea accesului la expertiză în domeniul cercetării, tehnologiei și industriei în materie de securitate cibernetică, prin facilitarea creării de rețele, prin creșterea gradului de conștientizare și prin promovarea cooperării, sau înseamnă asistența acordată de Centrul de competențe împreună cu centrele naționale de coordonare părților interesate privind pregătirea proiectelor în legătură cu misiunea Centrului de competențe și a rețelei și obiectivele Centrului de competențe. |
| --- | --- |

9.

„asistență tehnică” înseamnă asistența acordată de Centrul de competențe centrelor naționale de coordonare sau comunității pentru îndeplinirea sarcinilor lor, prin furnizarea de cunoștințe sau facilitarea accesului la expertiză în domeniul cercetării, tehnologiei și industriei în materie de securitate cibernetică, prin facilitarea creării de rețele, prin creșterea gradului de conștientizare și prin promovarea cooperării, sau înseamnă asistența acordată de Centrul de competențe împreună cu centrele naționale de coordonare părților interesate privind pregătirea proiectelor în legătură cu misiunea Centrului de competențe și a rețelei și obiectivele Centrului de competențe.

Articolul 3

Misiunea Centrului de competențe și a rețelei

(1)   Misiunea Centrului de competențe și a rețelei este de a ajuta Uniunea:

| (a) | să își consolideze poziția de lider și autonomia strategică în domeniul securității cibernetice prin menținerea și dezvoltarea capacităților și capabilităților de cercetare, academice, societale, tehnologice și industriale ale Uniunii în materie de securitate cibernetică necesare consolidării încrederii și securității, inclusiv a confidențialității, a integrității și a accesibilității datelor, pe piața unică digitală; |
| --- | --- |

(a)

să își consolideze poziția de lider și autonomia strategică în domeniul securității cibernetice prin menținerea și dezvoltarea capacităților și capabilităților de cercetare, academice, societale, tehnologice și industriale ale Uniunii în materie de securitate cibernetică necesare consolidării încrederii și securității, inclusiv a confidențialității, a integrității și a accesibilității datelor, pe piața unică digitală;

| (b) | să sprijine capacitățile, capabilitățile și competențele în raport cu reziliența și fiabilitatea infrastructurii de rețele și de sisteme informatice din Uniune, inclusiv a infrastructurii critice și a echipamentelor hardware și software utilizate în mod obișnuit; și |
| --- | --- |

(b)

să sprijine capacitățile, capabilitățile și competențele în raport cu reziliența și fiabilitatea infrastructurii de rețele și de sisteme informatice din Uniune, inclusiv a infrastructurii critice și a echipamentelor hardware și software utilizate în mod obișnuit; și

| (c) | să sporească competitivitatea globală a sectorului securității cibernetice al Uniunii, să asigure standarde ridicate în materie de securitate cibernetică la nivelul întregii Uniuni și să transforme securitatea cibernetică într-un avantaj competitiv al altor sectoare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

să sporească competitivitatea globală a sectorului securității cibernetice al Uniunii, să asigure standarde ridicate în materie de securitate cibernetică la nivelul întregii Uniuni și să transforme securitatea cibernetică într-un avantaj competitiv al altor sectoare ale Uniunii.

(2)   Centrul de competențe și rețeaua își îndeplinesc sarcinile în colaborare cu ENISA și cu comunitatea, după caz.

(3)   Centrul de competențe utilizează, în conformitate cu actele legislative de instituire a programelor relevante, în special Orizont Europa și programul „Europa digitală”, resursele financiare relevante ale Uniunii astfel încât să contribuie la misiunea prevăzută la alineatul (1).

Articolul 4

Obiectivele Centrului de competențe

(1)   Centrul de competențe are obiectivul general de promovare a cercetării, inovării și implementării în materie de securitate cibernetică în vederea îndeplinirii misiunii stabilite la articolul 3.

(2)   Centrul de competențe are următoarele obiective specifice:

| (a) | consolidarea capacităților, a capabilităților, a cunoștințelor și a infrastructurii în materie de securitate cibernetică în beneficiul industriei, în special a IMM-urilor, a comunităților de cercetare, a sectorului public și a societății civile, după caz; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea capacităților, a capabilităților, a cunoștințelor și a infrastructurii în materie de securitate cibernetică în beneficiul industriei, în special a IMM-urilor, a comunităților de cercetare, a sectorului public și a societății civile, după caz;

| (b) | promovarea rezilienței în materie de securitate cibernetică, adoptarea celor mai bune practici în materie de securitate cibernetică și a principiului securității de la stadiul conceperii și certificarea securității produselor și serviciilor digitale, într-un mod care completează eforturile altor entități publice; |
| --- | --- |

(b)

promovarea rezilienței în materie de securitate cibernetică, adoptarea celor mai bune practici în materie de securitate cibernetică și a principiului securității de la stadiul conceperii și certificarea securității produselor și serviciilor digitale, într-un mod care completează eforturile altor entități publice;

| (c) | contribuirea la un ecosistem european puternic de securitate cibernetică, care să reunească toate părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

(c)

contribuirea la un ecosistem european puternic de securitate cibernetică, care să reunească toate părțile interesate relevante.

(3)   Centrul de competențe implementează obiectivele specifice stabilite la alineatul (2) prin:

| (a) | stabilirea recomandărilor strategice pentru cercetare, inovare și diseminare de soluții/aplicații în materie de securitate cibernetică în conformitate cu dreptul Uniunii și stabilirea priorităților strategice pentru activitățile Centrului de competențe; |
| --- | --- |

(a)

stabilirea recomandărilor strategice pentru cercetare, inovare și diseminare de soluții/aplicații în materie de securitate cibernetică în conformitate cu dreptul Uniunii și stabilirea priorităților strategice pentru activitățile Centrului de competențe;

| (b) | implementarea de acțiuni în cadrul programelor de finanțare relevante ale Uniunii, în conformitate cu programele de lucru relevante și cu actele legislative ale Uniunii de instituire a programelor de finanțare respective; |
| --- | --- |

(b)

implementarea de acțiuni în cadrul programelor de finanțare relevante ale Uniunii, în conformitate cu programele de lucru relevante și cu actele legislative ale Uniunii de instituire a programelor de finanțare respective;

| (c) | promovarea cooperării și a coordonării între centrele naționale de coordonare, precum și cu comunitatea și în cadrul acesteia; și |
| --- | --- |

(c)

promovarea cooperării și a coordonării între centrele naționale de coordonare, precum și cu comunitatea și în cadrul acesteia; și

| (d) | când este relevant și oportun, achiziționarea și exploatarea infrastructurii și a serviciilor TIC, atunci când acest lucru este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor stabilite la articolul 5 și în conformitate cu programele de lucru respective stabilite la articolul 5 alineatul (3) litera (b). |
| --- | --- |

(d)

când este relevant și oportun, achiziționarea și exploatarea infrastructurii și a serviciilor TIC, atunci când acest lucru este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor stabilite la articolul 5 și în conformitate cu programele de lucru respective stabilite la articolul 5 alineatul (3) litera (b).

Articolul 5

Sarcinile Centrului de competențe

(1)   Pentru îndeplinirea misiunii și a obiectivelor sale, Centrul de competențe are următoarele sarcini:

| (a) | sarcini strategice; și |
| --- | --- |

(a)

sarcini strategice; și

| (b) | sarcini de implementare. |
| --- | --- |

(b)

sarcini de implementare.

(2)   Sarcinile strategice menționate la alineatul (1) litera (a) sunt următoarele:

| (a) | elaborarea și monitorizarea implementării agendei; |
| --- | --- |

(a)

elaborarea și monitorizarea implementării agendei;

| (b) | prin intermediul agendei și al programului de lucru multianual, evitând, în același timp, orice suprapunere cu activitățile ENISA și ținând seama de necesitatea de a crea sinergii între securitatea cibernetică și alte părți ale Orizont Europa și ale programului „Europa digitală”:






  (i) | stabilirea priorităților pentru activitatea Centrului de competențe cu privire la:






  1. | îmbunătățirea cercetării și inovării în materie de securitate cibernetică, care să acopere întregul ciclu de inovare, și implementarea cercetării și inovării respective; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

prin intermediul agendei și al programului de lucru multianual, evitând, în același timp, orice suprapunere cu activitățile ENISA și ținând seama de necesitatea de a crea sinergii între securitatea cibernetică și alte părți ale Orizont Europa și ale programului „Europa digitală”:

(i)

stabilirea priorităților pentru activitatea Centrului de competențe cu privire la:

1.

îmbunătățirea cercetării și inovării în materie de securitate cibernetică, care să acopere întregul ciclu de inovare, și implementarea cercetării și inovării respective;

| 2. | dezvoltarea capacităților, capabilităților și infrastructurii industriale, tehnologice și de cercetare în materie de securitate cibernetică; |
| --- | --- |

2.

dezvoltarea capacităților, capabilităților și infrastructurii industriale, tehnologice și de cercetare în materie de securitate cibernetică;

| 3. | consolidarea aptitudinilor și competențelor tehnologice și în materie de securitate cibernetică în industrie, tehnologie și cercetare și la toate nivelurile educaționale relevante, sprijinind echilibrul de gen; |
| --- | --- |

3.

consolidarea aptitudinilor și competențelor tehnologice și în materie de securitate cibernetică în industrie, tehnologie și cercetare și la toate nivelurile educaționale relevante, sprijinind echilibrul de gen;

| 4. | implementarea produselor, serviciilor și proceselor de securitate cibernetică; |
| --- | --- |

4.

implementarea produselor, serviciilor și proceselor de securitate cibernetică;

| 5. | sprijinirea preluării pe piață a produselor, serviciilor și proceselor de securitate cibernetică ce contribuie la misiunea prevăzută la articolul 3; |
| --- | --- |

5.

sprijinirea preluării pe piață a produselor, serviciilor și proceselor de securitate cibernetică ce contribuie la misiunea prevăzută la articolul 3;

| 6. | sprijinirea adoptării și integrării produselor, serviciilor și proceselor de securitate cibernetică de ultimă generație de către autoritățile publice, la cererea acestora, de către sectoarele cererii și de către alți utilizatori; |
| --- | --- |

6.

sprijinirea adoptării și integrării produselor, serviciilor și proceselor de securitate cibernetică de ultimă generație de către autoritățile publice, la cererea acestora, de către sectoarele cererii și de către alți utilizatori;

| (ii) | sprijinirea industriei securității cibernetice, în special a IMM-urilor, în vederea consolidării excelenței, capacității și competitivității Uniunii în materie de securitate cibernetică, inclusiv în vederea conectării la piețele potențiale și la oportunitățile de implementare, precum și în vederea atragerii de investiții; și |
| --- | --- |

(ii)

sprijinirea industriei securității cibernetice, în special a IMM-urilor, în vederea consolidării excelenței, capacității și competitivității Uniunii în materie de securitate cibernetică, inclusiv în vederea conectării la piețele potențiale și la oportunitățile de implementare, precum și în vederea atragerii de investiții; și

| (iii) | furnizarea de sprijin și de asistență tehnică pentru întreprinderi nou-înființate, IMM-uri, microîntreprinderi, asociații și experți individuali și proiecte de tehnologie civică în materie de securitate cibernetică; |
| --- | --- |

(iii)

furnizarea de sprijin și de asistență tehnică pentru întreprinderi nou-înființate, IMM-uri, microîntreprinderi, asociații și experți individuali și proiecte de tehnologie civică în materie de securitate cibernetică;

| (c) | asigurarea sinergiilor între instituțiile, organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii, în special ENISA, și cooperarea cu acestea, evitând totodată orice suprapunere cu activitățile desfășurate de respectivele instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea sinergiilor între instituțiile, organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii, în special ENISA, și cooperarea cu acestea, evitând totodată orice suprapunere cu activitățile desfășurate de respectivele instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii;

| (d) | coordonarea centrelor naționale de coordonare prin intermediul rețelei și asigurarea unui schimb periodic de expertiză; |
| --- | --- |

(d)

coordonarea centrelor naționale de coordonare prin intermediul rețelei și asigurarea unui schimb periodic de expertiză;

| (e) | furnizarea de consiliere de specialitate în domeniul industrial, tehnologic și al cercetării în materie de securitate cibernetică statelor membre la cererea acestora, inclusiv în ceea ce privește achizițiile și implementarea tehnologiilor; |
| --- | --- |

(e)

furnizarea de consiliere de specialitate în domeniul industrial, tehnologic și al cercetării în materie de securitate cibernetică statelor membre la cererea acestora, inclusiv în ceea ce privește achizițiile și implementarea tehnologiilor;

| (f) | facilitarea colaborării și punerii în comun a expertizei în rândul tuturor părților interesate relevante, în special al membrilor comunității; |
| --- | --- |

(f)

facilitarea colaborării și punerii în comun a expertizei în rândul tuturor părților interesate relevante, în special al membrilor comunității;

| (g) | participarea la conferințe, târguri și forumuri din Uniune, naționale și internaționale legate de misiunea, obiectivele și sarcinile Centrului de competențe, cu scopul de a face schimb de opinii și de bune practici relevante cu alți participanți; |
| --- | --- |

(g)

participarea la conferințe, târguri și forumuri din Uniune, naționale și internaționale legate de misiunea, obiectivele și sarcinile Centrului de competențe, cu scopul de a face schimb de opinii și de bune practici relevante cu alți participanți;

| (h) | facilitarea utilizării rezultatelor proiectelor de cercetare și inovare în acțiuni legate de dezvoltarea de produse, servicii și procese de securitate cibernetică, încercând totodată să se evite fragmentarea și suprapunerea eforturilor, și reproducând bunele practici în materie de securitate cibernetică, precum și produsele, serviciile și procesele de securitate cibernetică, în special a celor elaborate de IMM-uri și a celor care folosesc software cu sursă deschisă. |
| --- | --- |

(h)

facilitarea utilizării rezultatelor proiectelor de cercetare și inovare în acțiuni legate de dezvoltarea de produse, servicii și procese de securitate cibernetică, încercând totodată să se evite fragmentarea și suprapunerea eforturilor, și reproducând bunele practici în materie de securitate cibernetică, precum și produsele, serviciile și procesele de securitate cibernetică, în special a celor elaborate de IMM-uri și a celor care folosesc software cu sursă deschisă.

(3)   Sarcinile de implementare menționate la alineatul (1) litera (b) sunt următoarele:

| (a) | coordonarea și administrarea activității rețelei și a comunității în vederea îndeplinirii misiunii prevăzute la articolul 3, în special prin sprijinirea întreprinderilor nou-înființate, a IMM-urilor, a microîntreprinderilor, a asociațiilor și proiectelor de tehnologie civică în materie de securitate cibernetică din Uniune și facilitarea accesului acestora la expertiză, finanțare, investiții și la piețe; |
| --- | --- |

(a)

coordonarea și administrarea activității rețelei și a comunității în vederea îndeplinirii misiunii prevăzute la articolul 3, în special prin sprijinirea întreprinderilor nou-înființate, a IMM-urilor, a microîntreprinderilor, a asociațiilor și proiectelor de tehnologie civică în materie de securitate cibernetică din Uniune și facilitarea accesului acestora la expertiză, finanțare, investiții și la piețe;

| (b) | stabilirea și implementarea programului de lucru anual, în concordanță cu agenda și cu programul de lucru multianual, pentru componentele de securitate cibernetică din:






  (i) | programul „Europa digitală”, în special acțiunile legate de articolul 6 din Regulamentul (UE) 2021/694; |
| --- | --- | --- |

(b)

stabilirea și implementarea programului de lucru anual, în concordanță cu agenda și cu programul de lucru multianual, pentru componentele de securitate cibernetică din:

(i)

programul „Europa digitală”, în special acțiunile legate de articolul 6 din Regulamentul (UE) 2021/694;

| (ii) | acțiunile comune care primesc sprijin în temeiul dispozițiilor privind securitatea cibernetică ale Orizont Europa, în special în ceea ce privește secțiunea 3.1.3 din pilonul II al anexei I la Decizia (UE) 2021/764, în conformitate cu programul de lucru multianual și cu procesul de planificare strategică al Orizont Europa; și |
| --- | --- |

(ii)

acțiunile comune care primesc sprijin în temeiul dispozițiilor privind securitatea cibernetică ale Orizont Europa, în special în ceea ce privește secțiunea 3.1.3 din pilonul II al anexei I la Decizia (UE) 2021/764, în conformitate cu programul de lucru multianual și cu procesul de planificare strategică al Orizont Europa; și

| (iii) | alte programe, atunci când acest lucru este prevăzut în acte legislative pertinente ale Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

alte programe, atunci când acest lucru este prevăzut în acte legislative pertinente ale Uniunii;

| (c) | sprijinirea, dacă este cazul, a realizării obiectivului specific nr. 4 privind „competențele digitale avansate” astfel cum este prevăzut la articolul 7 din Regulamentul (UE) 2021/694, în cooperare cu centrele europene de inovare digitală; |
| --- | --- |

(c)

sprijinirea, dacă este cazul, a realizării obiectivului specific nr. 4 privind „competențele digitale avansate” astfel cum este prevăzut la articolul 7 din Regulamentul (UE) 2021/694, în cooperare cu centrele europene de inovare digitală;

| (d) | furnizarea de consiliere de specialitate Comisiei în domeniul industriei, tehnologiei și cercetării în materie de securitate cibernetică atunci când aceasta întocmește proiectele de programe de lucru în temeiul articolului 13 din Decizia (UE) 2021/764; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea de consiliere de specialitate Comisiei în domeniul industriei, tehnologiei și cercetării în materie de securitate cibernetică atunci când aceasta întocmește proiectele de programe de lucru în temeiul articolului 13 din Decizia (UE) 2021/764;

| (e) | realizarea sau autorizarea implementării infrastructurii TIC și facilitarea achiziției unei astfel de infrastructuri, în beneficiul societății, al industriei și al sectorului public, la cererea statelor membre, a comunităților de cercetare și a operatorilor de servicii esențiale, printre altele, prin contribuții din partea statelor membre și prin finanțare din partea Uniunii pentru acțiuni comune, în conformitate cu agenda, cu programul de lucru anual și cu programul de lucru multianual; |
| --- | --- |

(e)

realizarea sau autorizarea implementării infrastructurii TIC și facilitarea achiziției unei astfel de infrastructuri, în beneficiul societății, al industriei și al sectorului public, la cererea statelor membre, a comunităților de cercetare și a operatorilor de servicii esențiale, printre altele, prin contribuții din partea statelor membre și prin finanțare din partea Uniunii pentru acțiuni comune, în conformitate cu agenda, cu programul de lucru anual și cu programul de lucru multianual;

| (f) | sensibilizarea cu privire la misiunea Centrului de competențe și a comunității și cu privire la obiectivele și sarcinile Centrului de competențe; |
| --- | --- |

(f)

sensibilizarea cu privire la misiunea Centrului de competențe și a comunității și cu privire la obiectivele și sarcinile Centrului de competențe;

| (g) | fără a se aduce atingere caracterului civil al proiectelor care urmează să fie finanțate prin Orizont Europa și în conformitate cu Regulamentele (UE) 2021/695 și (UE) 2021/694, consolidarea sinergiilor și a coordonării între aspectele de natură civilă și de apărare ale securității cibernetice, prin facilitarea schimbului:






  (i) | de cunoștințe și de informații cu privire la tehnologiile și aplicațiile cu dublă utilizare; |
| --- | --- | --- |

(g)

fără a se aduce atingere caracterului civil al proiectelor care urmează să fie finanțate prin Orizont Europa și în conformitate cu Regulamentele (UE) 2021/695 și (UE) 2021/694, consolidarea sinergiilor și a coordonării între aspectele de natură civilă și de apărare ale securității cibernetice, prin facilitarea schimbului:

(i)

de cunoștințe și de informații cu privire la tehnologiile și aplicațiile cu dublă utilizare;

| (ii) | de rezultate, de cerințe și de bune practici; și |
| --- | --- |

(ii)

de rezultate, de cerințe și de bune practici; și

| (iii) | de informații cu privire la prioritățile programelor relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

(iii)

de informații cu privire la prioritățile programelor relevante ale Uniunii.

(4)   Centrul de competențe efectuează sarcinile prevăzute la alineatul (1) în strânsă cooperare cu rețeaua.

(5)   În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (UE) 2021/695 și sub rezerva unui acord de contribuție, în înțelesul definiției de la articolul 2 punctul (18) din Regulamentul financiar, Centrului de competențe i se poate încredința implementarea componentelor de securitate cibernetică din cadrul Orizont Europa care nu sunt cofinanțate de statele membre, în special în ceea ce privește secțiunea 3.1.3 din pilonul II al anexei I la Decizia (UE) 2021/764.

Articolul 6

Desemnarea centrelor naționale de coordonare

(1)   Până la 29 decembrie 2021, fiecare stat membru desemnează o entitate care îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (5) pentru a acționa în calitate de centru național de coordonare propriu în sensul prezentului regulament. Fiecare stat membru informează fără întârziere consiliul de conducere cu privire la entitatea respectivă. O astfel de entitate poate fi o entitate stabilită deja în statul membru respectiv.

Termenul prevăzut la primul paragraf de la prezentul alineat se prelungește cu perioada în care Comisia urmează să emită avizul menționat la alineatul (2).

(2)   Un stat membru poate solicita oricând Comisiei un aviz cu privire la faptul dacă entitatea pe care statul membru a desemnat-o sau intenționează să o desemneze drept centru național de coordonare are capacitatea necesară de a gestiona fondurile în vederea îndeplinirii misiunii și a obiectivelor prevăzute în prezentul regulament. Comisia emite avizul adresat statului membru respectiv în termen de trei luni de la cererea statului membru.

(3)   Pe baza notificării de către un stat membru a unei entități menționate la alineatul (1), consiliul de conducere înscrie respectiva entitate pe lista centrelor naționale de coordonare în termen de cel mult trei luni de la notificare. Centrul de competențe publică lista centrelor naționale de coordonare desemnate.

(4)   Un stat membru poate oricând să desemneze o nouă entitate în calitate de centru național de coordonare în scopul prezentului regulament. Alineatele (1), (2) și (3) se aplică la desemnarea oricărei noi entități.

(5)   Centrul național de coordonare reprezintă o entitate din sectorul public sau o entitate deținută majoritar de statul membru, care îndeplinește funcții administrative publice în temeiul dreptului intern, inclusiv prin delegare, și care are capacitatea de a sprijini Centrul de competențe și rețeaua în îndeplinirea misiunii lor prevăzute la articolul 3 din prezentul regulament. Acesta fie are expertiză de cercetare și tehnologică în materie de securitate cibernetică, fie are acces la astfel de expertiză. Acesta are capacitatea de a se implica efectiv și de a-și coordona acțiunile cu industria, cu sectorul public, cu comunitatea academică și de cercetare și cu cetățenii, precum și cu autoritățile desemnate în temeiul Directivei (UE) 2016/1148.

(6)   Un centru național de coordonare poate solicita oricând să fie recunoscut ca deținând capacitatea necesară de a gestiona fondurile în vederea îndeplinirii misiunii și a obiectivelor prevăzute în prezentul regulament, în conformitate cu Regulamentele (UE) 2021/695 și (UE) 2021/694. În termen de trei luni de la respectiva cerere, Comisia evaluează dacă centrul național de coordonare în cauză are o asemenea capacitate și adoptă o decizie.

În cazul în care Comisia a adoptat un aviz pozitiv adresat unui stat membru în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (2) din prezentul articol, avizul respectiv este considerat ca fiind o decizie de recunoaștere a faptului că entitatea respectivă are capacitatea necesară în înțelesul prezentului alineat.

Până la 29 august 2021, după consultarea consiliului de conducere, Comisia adoptă orientări privind evaluarea menționată la primul paragraf, inclusiv precizări referitoare la condițiile de recunoaștere și modul în care să fie realizate avizele și evaluările.

Înainte de a adopta avizul menționat la alineatul (2) și decizia menționată la primul paragraf de la prezentul alineat, Comisia ia în considerare toate informațiile și documentele furnizate de centrul național de coordonare solicitant.

Orice decizie de a nu recunoaște un centru național de coordonare ca având capacitatea necesară de a gestiona fonduri în vederea îndeplinirii misiunii și a obiectivelor prevăzute în prezentul regulament se motivează în mod corespunzător, indicând cerințele pe care centrul național de coordonare solicitant nu le-a îndeplinit încă și care justifică decizia de a refuza recunoașterea. Orice centru național de coordonare a cărui cerere de recunoaștere a fost respinsă poate reintroduce în orice moment cererea însoțită de informații suplimentare.

Statele membre informează Comisia în cazul unor modificări privind centrul național de coordonare, precum componența centrului național de coordonare, forma juridică a centrului național de coordonare sau alte aspecte relevante, care afectează capacitatea acestuia de a gestiona fonduri în vederea îndeplinirii misiunii și a obiectivelor prevăzute în prezentul regulament. După primirea unor astfel de informații, Comisia poate reexamina o decizie de a acorda sau de a refuza recunoașterea centrului național de coordonare ca având capacitatea necesară de a gestiona fonduri în mod corespunzător.

(7)   Rețeaua este formată din toate centrele naționale de coordonare care au fost notificate consiliului de conducere de către statele membre.

Articolul 7

Sarcinile centrelor naționale de coordonare

(1)   Centrele naționale de coordonare au următoarele sarcini:

| (a) | îndeplinirea rolului de puncte de contact la nivel național pentru comunitate pentru sprijinirea Centrului de competențe în îndeplinirea obiectivelor și a misiunii sale, în special în coordonarea comunității prin coordonarea membrilor comunității în statele lor membre; |
| --- | --- |

(a)

îndeplinirea rolului de puncte de contact la nivel național pentru comunitate pentru sprijinirea Centrului de competențe în îndeplinirea obiectivelor și a misiunii sale, în special în coordonarea comunității prin coordonarea membrilor comunității în statele lor membre;

| (b) | furnizarea de expertiză și aducerea unei contribuții active la sarcinile strategice prevăzute la articolul 5 alineatul (2), ținând seama de provocările relevante de la nivel național și regional pentru securitatea cibernetică din diferitele sectoare; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de expertiză și aducerea unei contribuții active la sarcinile strategice prevăzute la articolul 5 alineatul (2), ținând seama de provocările relevante de la nivel național și regional pentru securitatea cibernetică din diferitele sectoare;

| (c) | promovarea, încurajarea și facilitarea participării societății civile, a industriei, în special a întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor, a comunității academice și de cercetare și a altor părți interesate la nivel național în cadrul proiectelor transfrontaliere și al acțiunilor în materie de securitate cibernetică finanțate prin programele relevante ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

promovarea, încurajarea și facilitarea participării societății civile, a industriei, în special a întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor, a comunității academice și de cercetare și a altor părți interesate la nivel național în cadrul proiectelor transfrontaliere și al acțiunilor în materie de securitate cibernetică finanțate prin programele relevante ale Uniunii;

| (d) | furnizarea de asistență tehnică părților interesate prin sprijinirea acestora în etapa de depunere a cererilor lor pentru proiectele gestionate de Centrul de competențe în legătură cu misiunea și obiectivele sale și cu respectarea deplină a normelor de bună gestiune financiară, mai ales în ceea ce privește conflictele de interese; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea de asistență tehnică părților interesate prin sprijinirea acestora în etapa de depunere a cererilor lor pentru proiectele gestionate de Centrul de competențe în legătură cu misiunea și obiectivele sale și cu respectarea deplină a normelor de bună gestiune financiară, mai ales în ceea ce privește conflictele de interese;

| (e) | stabilirea de sinergii cu activitățile relevante la nivel național, regional și local, cum ar fi politicile naționale privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea în materie de securitate cibernetică, în special politicile menționate în strategiile naționale de securitate cibernetică; |
| --- | --- |

(e)

stabilirea de sinergii cu activitățile relevante la nivel național, regional și local, cum ar fi politicile naționale privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea în materie de securitate cibernetică, în special politicile menționate în strategiile naționale de securitate cibernetică;

| (f) | implementarea acțiunilor specifice pentru care au fost acordate granturi de către Centrul de competențe, inclusiv prin furnizarea de sprijin financiar unor terți în conformitate cu articolul 204 din Regulamentul financiar în condițiile specificate în acordurile de grant în cauză; |
| --- | --- |

(f)

implementarea acțiunilor specifice pentru care au fost acordate granturi de către Centrul de competențe, inclusiv prin furnizarea de sprijin financiar unor terți în conformitate cu articolul 204 din Regulamentul financiar în condițiile specificate în acordurile de grant în cauză;

| (g) | fără a aduce atingere competențelor statelor membre în materie de educație și ținând seama de sarcinile relevante ale ENISA, cooperarea cu autoritățile naționale în ceea ce privește posibilele contribuții la promovarea și diseminarea programelor educaționale în materie de securitate cibernetică; |
| --- | --- |

(g)

fără a aduce atingere competențelor statelor membre în materie de educație și ținând seama de sarcinile relevante ale ENISA, cooperarea cu autoritățile naționale în ceea ce privește posibilele contribuții la promovarea și diseminarea programelor educaționale în materie de securitate cibernetică;

| (h) | promovarea și diseminarea rezultatelor relevante ale activității rețelei, ale comunității și ale Centrului de competențe la nivel național, regional sau local; |
| --- | --- |

(h)

promovarea și diseminarea rezultatelor relevante ale activității rețelei, ale comunității și ale Centrului de competențe la nivel național, regional sau local;

| (i) | evaluarea cererilor de aderare la comunitate primite din partea entităților stabilite în același stat membru ca centrul național de coordonare; |
| --- | --- |

(i)

evaluarea cererilor de aderare la comunitate primite din partea entităților stabilite în același stat membru ca centrul național de coordonare;

| (j) | stimularea și promovarea implicării entităților relevante în activitățile care decurg din funcționarea Centrului de competențe, a rețelei și a comunității, precum și monitorizarea, după caz, a nivelului de implicare și a cuantumului sprijinului financiar public acordat pentru cercetarea, dezvoltarea și implementarea în materie de securitate cibernetică. |
| --- | --- |

(j)

stimularea și promovarea implicării entităților relevante în activitățile care decurg din funcționarea Centrului de competențe, a rețelei și a comunității, precum și monitorizarea, după caz, a nivelului de implicare și a cuantumului sprijinului financiar public acordat pentru cercetarea, dezvoltarea și implementarea în materie de securitate cibernetică.

(2)   În sensul alineatului (1) litera (f) de la prezentul articol, sprijinul financiar pentru terți poate fi furnizat în oricare dintre formele de contribuție a Uniunii specificate la articolul 125 din Regulamentul financiar, inclusiv sub formă de sume forfetare.

(3)   Pe baza unei decizii menționate la articolul 6 alineatul (6) din prezentul regulament, centrele naționale de coordonare pot primi un grant din partea Uniunii în conformitate cu articolul 195 primul paragraf litera (d) din Regulamentul financiar în legătură cu îndeplinirea sarcinilor prevăzute în prezentul articol.

(4)   Centrele naționale de coordonare cooperează, după caz, prin intermediul rețelei.

Articolul 8

Comunitatea de competențe în materie de securitate cibernetică

(1)   Comunitatea contribuie la misiunea Centrului de competențe și a rețelei, astfel cum se prevede la articolul 3, și consolidează, pune în comun și diseminează expertiza în materie de securitate cibernetică în întreaga Uniune.

(2)   Comunitatea este formată din industrie, inclusiv IMM-uri, din organizații universitare și de cercetare, din alte asociații relevante ale societății civile, precum și, după caz, din organizații de standardizare europene relevante, din entități publice și alte entități care se ocupă de chestiuni operaționale și tehnice în materie de securitate cibernetică și, după caz, din părți interesate din sectoare care au un interes în securitatea cibernetică și care se confruntă cu provocări în materie de securitate cibernetică. Comunitatea reunește principalele părți interesate în ceea ce privește capacitățile tehnologice, industriale, academice și de cercetare în materie de securitate cibernetică din Uniune. Comunitatea implică centrele naționale de coordonare, centrele europene de inovare digitală, după caz, precum și instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii cu expertiză relevantă, cum ar fi ENISA.

(3)   Numai entitățile stabilite în statele membre sunt înregistrate ca membri ai comunității. Acestea demonstrează că pot contribui la misiune și au expertiză în materie de securitate cibernetică în ceea ce privește cel puțin unul dintre următoarele domenii:

| (a) | mediul academic, cercetare sau inovare; |
| --- | --- |

(a)

mediul academic, cercetare sau inovare;

| (b) | dezvoltarea industrială sau de produse; |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea industrială sau de produse;

| (c) | formare și educație; |
| --- | --- |

(c)

formare și educație;

| (d) | securitatea informațiilor sau operațiunile de intervenție în caz de incidente; |
| --- | --- |

(d)

securitatea informațiilor sau operațiunile de intervenție în caz de incidente;

| (e) | etică; |
| --- | --- |

(e)

etică;

| (f) | standardizare formală și tehnică și specificații formale și tehnice. |
| --- | --- |

(f)

standardizare formală și tehnică și specificații formale și tehnice.

(4)   Centrul de competențe înregistrează entități, la cererea acestora, în calitate de membre ale comunității în urma unei evaluări efectuate de centrul național de coordonare al statului membru în care sunt stabilite entitățile respective, pentru a confirma faptul că respectivele entități îndeplinesc criteriile prevăzute la alineatul (3) de la prezentul articol. Această evaluare ia în considerare, de asemenea, orice evaluare națională relevantă efectuată din motive de securitate de către autoritățile naționale competente. Astfel de înregistrări nu au o durată limitată în timp, dar pot fi revocate de către Centrul de competențe oricând dacă centrul național de coordonare relevant consideră că entitatea respectivă nu mai îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (3) de la prezentul articol sau că intră sub incidența articolului 136 din Regulamentul financiar, sau din motive de securitate întemeiate. În cazul în care calitatea de membru al comunității este revocată din motive de securitate, decizia de revocare este proporțională și motivată. Centrele naționale de coordonare urmăresc asigurarea unei reprezentări echilibrate a părților interesate în cadrul comunității și încurajează în mod activ participarea, în special a IMM-urilor.

(5)   Centrele naționale de coordonare sunt încurajate să coopereze prin intermediul rețelei pentru a armoniza modul în care aplică criteriile prevăzute la alineatul (3) și procedurile de evaluare și înregistrare a entităților menționate la alineatul (4).

(6)   Centrul de competențe înregistrează instituții, organe, oficii și agenții relevante ale Uniunii în calitate de membri ai comunității după ce a evaluat dacă instituția, organul, oficiul sau agenția Uniunii în cauză îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (3) de la prezentul articol. Astfel de înregistrări nu au o durată limitată în timp, dar pot fi revocate de către Centrul de competențe în orice moment dacă acesta consideră că instituția, organul, oficiul sau agenția Uniunii nu mai îndeplinește criteriile prevăzute la alineatul (3) de la prezentul articol sau că intră sub incidența articolul 136 din Regulamentul financiar.

(7)   Reprezentanții instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii pot participa la activitatea comunității.

(8)   O entitate înregistrată în calitate de membru al comunității își desemnează reprezentanții respectivi pentru a asigura un dialog eficient. Reprezentanții în cauză au expertiză în ceea ce privește cercetarea, tehnologia și industria în materie de securitate cibernetică. Cerințele pot fi precizate mai în detaliu de către consiliul de conducere, fără a limita în mod nejustificat atribuțiile entităților în desemnarea reprezentanților lor.

(9)   Comunitatea, prin grupurile sale de lucru și, în special, prin grupul consultativ strategic, furnizează directorului executiv și consiliului de conducere recomandări strategice privind agenda, programul de lucru anual și multianual, în conformitate cu regulamentul de procedură al consiliului de conducere.

Articolul 9

Sarcinile membrilor comunității

Membrii comunității:

| (a) | sprijină Centrul de competențe în îndeplinirea misiunii și a obiectivelor sale și, în acest scop, colaborează îndeaproape cu Centrul de competențe și cu centrele naționale de coordonare; |
| --- | --- |

(a)

sprijină Centrul de competențe în îndeplinirea misiunii și a obiectivelor sale și, în acest scop, colaborează îndeaproape cu Centrul de competențe și cu centrele naționale de coordonare;

| (b) | după caz, participă la activitățile formale sau informale și la grupurile de lucru menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (n) în vederea desfășurării unor activități specifice, astfel cum se prevede în programul de lucru anual; și |
| --- | --- |

(b)

după caz, participă la activitățile formale sau informale și la grupurile de lucru menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (n) în vederea desfășurării unor activități specifice, astfel cum se prevede în programul de lucru anual; și

| (c) | după caz, sprijină Centrul de competențe și centrele naționale de coordonare în promovarea proiectelor specifice. |
| --- | --- |

(c)

după caz, sprijină Centrul de competențe și centrele naționale de coordonare în promovarea proiectelor specifice.

Articolul 10

Cooperarea Centrului de competențe cu alte instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii și cu organizațiile internaționale

(1)   Pentru a asigura coerența și complementaritatea, evitând totodată orice suprapunere a eforturilor, Centrul de competențe cooperează cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii, inclusiv cu ENISA, cu Serviciul European de Acțiune Externă, cu Direcția Generală Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, cu Agenția Executivă pentru Cercetare, cu Agenția Executivă a Consiliului European pentru Cercetare și cu Agenția Executivă Europeană pentru Domeniile Sănătății și Digital instituite prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/173 a Comisiei (13), cu centrele europene de inovare digitală relevante, cu Centrul European de combatere a criminalității informatice din cadrul Agenției Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii instituită prin Regulamentul (UE) 2016/794 al Parlamentului European și al Consiliului (14), cu Agenția Europeană de Apărare, în legătură cu sarcinile prevăzute la articolul 5 din prezentul regulament, și cu alte entități relevante ale Uniunii. Centrul de competențe poate coopera, de asemenea, cu organizații internaționale, după caz.

(2)   Cooperarea menționată la alineatul (1) din prezentul articol poate avea loc în cadrul acordurilor de lucru. Aceste acorduri sunt supuse aprobării consiliului de conducere. Orice schimb de informații clasificate are loc în cadrul acordurilor administrative încheiate în conformitate cu articolul 36 alineatul (3).

CAPITOLUL II

Organizarea Centrului de Competențe

Articolul 11

Componență și structură

(1)   Membrii Centrului de competențe sunt Uniunea, reprezentată de Comisie, și statele membre.

(2)   Structura Centrului de competențe asigură realizarea obiectivelor stabilite la articolul 4 și a sarcinilor prevăzute la articolul 5 și cuprinde:

| (a) | un consiliu de conducere; |
| --- | --- |

(a)

un consiliu de conducere;

| (b) | un director executiv; |
| --- | --- |

(b)

un director executiv;

| (c) | un grup consultativ strategic. |
| --- | --- |

(c)

un grup consultativ strategic.

Secțiunea I

Consiliul de Conducere

Articolul 12

Componența consiliului de conducere

(1)   Consiliul de conducere este alcătuit dintr-un reprezentant al fiecărui stat membru și din doi reprezentanți ai Comisiei care acționează în numele Uniunii.

(2)   Fiecare membru titular al consiliului de conducere are un supleant. Supleantul reprezintă membrul titular în absența acestuia.

(3)   Membrii consiliului de conducere desemnați de statele membre și supleanții lor fac parte din personalul sectorului public din statul lor membru și sunt numiți pe baza cunoștințelor lor în domeniul cercetării, tehnologiei și industriei în materie de securitate cibernetică, a capacității lor de a asigura coordonarea de acțiuni și poziții cu centrul lor național de coordonare sau a competențelor lor manageriale, administrative și bugetare relevante. Comisia numește membrii săi în cadrul consiliului de conducere și supleanții lor pe baza cunoștințelor lor în materie de securitate cibernetică, de tehnologie sau a competențelor lor manageriale, administrative și bugetare relevante și a capacității lor de a asigura coordonarea, sinergiile și, în măsura posibilului, inițiative comune între diferite politici sectoriale sau orizontale ale Uniunii implicând securitatea cibernetică. Comisia și statele membre depun eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în cadrul consiliului de conducere, cu scopul de a asigura continuitatea activității acestuia. Comisia și statele membre urmăresc realizarea unei reprezentări echilibrate a bărbaților și femeilor în consiliul de conducere.

(4)   Durata mandatului membrilor consiliului de conducere și al membrilor supleanți este de patru ani. Acest mandat se poate reînnoi.

(5)   Membrii consiliului de conducere garantează faptul că misiunea, obiectivele, identitatea și autonomia Centrului de competențe sunt salvgardate și că acțiunile sale sunt în concordanță cu respectiva misiune și respectivele obiective, într-un mod independent și transparent.

(6)   Consiliul de conducere poate invita observatori să participe la reuniunile sale, inclusiv reprezentanți ai instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor relevante ale Uniunii, precum și membri ai comunității.

(7)   Un reprezentant al ENISA este observator permanent în consiliul de conducere. Consiliul de conducere poate invita un reprezentant al grupului consultativ strategic să participe la reuniunile sale.

(8)   Directorul executiv ia parte la reuniunile consiliului de conducere, dar nu are drept de vot.

Articolul 13

Atribuțiile consiliului de conducere

(1)   Consiliului de conducere îi revine responsabilitatea generală pentru orientarea strategică și operațiunile Centrului de competențe, supraveghează executarea activităților acestuia și răspunde de orice sarcină care nu a fost alocată în mod specific directorului executiv.

(2)   Consiliul de conducere își adoptă propriul regulament de procedură. Regulamentul de procedură respectiv include proceduri specifice pentru identificarea și evitarea conflictelor de interese și pentru asigurarea confidențialității oricăror informații sensibile.

(3)   Consiliul de conducere ia deciziile strategice necesare, în special în ceea ce privește:

| (a) | elaborarea și adoptarea agendei și monitorizarea implementării sale; |
| --- | --- |

(a)

elaborarea și adoptarea agendei și monitorizarea implementării sale;

| (b) | reflectarea priorităților politice ale Uniunii și a agendei, adoptarea programului de lucru multianual cuprinzând prioritățile comune în domeniul industrial, tehnologic și al cercetării care se bazează pe necesitățile identificate de statele membre în cooperare cu comunitatea și asupra cărora este necesar să se axeze sprijinul financiar al Uniunii, inclusiv tehnologiile și domeniile-cheie pentru dezvoltarea propriilor capacități ale Uniunii în materie de securitate cibernetică; |
| --- | --- |

(b)

reflectarea priorităților politice ale Uniunii și a agendei, adoptarea programului de lucru multianual cuprinzând prioritățile comune în domeniul industrial, tehnologic și al cercetării care se bazează pe necesitățile identificate de statele membre în cooperare cu comunitatea și asupra cărora este necesar să se axeze sprijinul financiar al Uniunii, inclusiv tehnologiile și domeniile-cheie pentru dezvoltarea propriilor capacități ale Uniunii în materie de securitate cibernetică;

| (c) | adoptarea programului de lucru anual pentru executarea fondurilor relevante ale Uniunii, în special a componentelor de securitate cibernetică ale Orizont Europa, în măsura în care acestea sunt cofinanțate în mod voluntar de statele membre, și ale programului „Europa digitală”, în conformitate cu programul de lucru multianual al Centrului de competențe și cu procesul de planificare strategică al Orizont Europa; |
| --- | --- |

(c)

adoptarea programului de lucru anual pentru executarea fondurilor relevante ale Uniunii, în special a componentelor de securitate cibernetică ale Orizont Europa, în măsura în care acestea sunt cofinanțate în mod voluntar de statele membre, și ale programului „Europa digitală”, în conformitate cu programul de lucru multianual al Centrului de competențe și cu procesul de planificare strategică al Orizont Europa;

| (d) | adoptarea conturilor anuale, a bilanțului și a raportului anual de activitate ale Centrului de competențe, pe baza unei propuneri din partea directorului executiv; |
| --- | --- |

(d)

adoptarea conturilor anuale, a bilanțului și a raportului anual de activitate ale Centrului de competențe, pe baza unei propuneri din partea directorului executiv;

| (e) | adoptarea normelor financiare specifice ale Centrului de competențe, în conformitate cu articolul 70 din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(e)

adoptarea normelor financiare specifice ale Centrului de competențe, în conformitate cu articolul 70 din Regulamentul financiar;

| (f) | în cadrul programului de lucru anual, alocarea de fonduri de la bugetul Uniunii pentru teme legate de acțiuni comune între Uniune și statele membre; |
| --- | --- |

(f)

în cadrul programului de lucru anual, alocarea de fonduri de la bugetul Uniunii pentru teme legate de acțiuni comune între Uniune și statele membre;

| (g) | în cadrul programului de lucru anual și în conformitate cu deciziile menționate la litera (f) din prezentul paragraf și cu respectarea Regulamentelor (UE) 2021/695 și (UE) 2021/694, descrierea acțiunilor comune menționate la litera (f) din prezentul paragraf și stabilirea condițiilor pentru implementarea unor astfel de acțiuni comune; |
| --- | --- |

(g)

în cadrul programului de lucru anual și în conformitate cu deciziile menționate la litera (f) din prezentul paragraf și cu respectarea Regulamentelor (UE) 2021/695 și (UE) 2021/694, descrierea acțiunilor comune menționate la litera (f) din prezentul paragraf și stabilirea condițiilor pentru implementarea unor astfel de acțiuni comune;

| (h) | adoptarea unei proceduri de numire a directorului executiv și de numire a directorului executiv, de revocare a acestuia din funcție, de prelungire a mandatului, de furnizare de orientări și de monitorizare a activității directorului executiv; |
| --- | --- |

(h)

adoptarea unei proceduri de numire a directorului executiv și de numire a directorului executiv, de revocare a acestuia din funcție, de prelungire a mandatului, de furnizare de orientări și de monitorizare a activității directorului executiv;

| (i) | adoptarea de orientări pentru evaluarea și înregistrarea entităților drept membri ai comunității; |
| --- | --- |

(i)

adoptarea de orientări pentru evaluarea și înregistrarea entităților drept membri ai comunității;

| (j) | adoptarea acordurilor de lucru menționate la articolul 10 alineatul (2); |
| --- | --- |

(j)

adoptarea acordurilor de lucru menționate la articolul 10 alineatul (2);

| (k) | numirea contabilului; |
| --- | --- |

(k)

numirea contabilului;

| (l) | adoptarea bugetului anual al Centrului de competențe, inclusiv schema de personal aferentă, indicând numărul de posturi temporare în funcție de grupa de funcții, de grad, de numărul membrilor personalului contractual, precum și de experți naționali detașați, exprimat în echivalent normă întreagă; |
| --- | --- |

(l)

adoptarea bugetului anual al Centrului de competențe, inclusiv schema de personal aferentă, indicând numărul de posturi temporare în funcție de grupa de funcții, de grad, de numărul membrilor personalului contractual, precum și de experți naționali detașați, exprimat în echivalent normă întreagă;

| (m) | adoptarea de norme de transparență pentru Centrul de competențe și norme pentru prevenirea și gestionarea conflictelor de interese, inclusiv în ceea ce privește membrii consiliului de conducere, în conformitate cu articolul 42 din Regulament delegat (UE) 2019/715; |
| --- | --- |

(m)

adoptarea de norme de transparență pentru Centrul de competențe și norme pentru prevenirea și gestionarea conflictelor de interese, inclusiv în ceea ce privește membrii consiliului de conducere, în conformitate cu articolul 42 din Regulament delegat (UE) 2019/715;

| (n) | constituirea grupurilor de lucru în cadrul comunității, ținând seama, dacă este cazul, de recomandările grupului consultativ strategic; |
| --- | --- |

(n)

constituirea grupurilor de lucru în cadrul comunității, ținând seama, dacă este cazul, de recomandările grupului consultativ strategic;

| (o) | numirea membrilor grupului consultativ strategic; |
| --- | --- |

(o)

numirea membrilor grupului consultativ strategic;

| (p) | adoptarea de norme privind rambursarea cheltuielilor membrilor grupului consultativ strategic; |
| --- | --- |

(p)

adoptarea de norme privind rambursarea cheltuielilor membrilor grupului consultativ strategic;

| (q) | stabilirea unui mecanism de monitorizare pentru a asigura că executarea fondurilor respective gestionate de Centrul de competențe se realizează în conformitate cu agenda, cu misiunea, cu programul de lucru multianual, precum și cu normele programelor din care provine finanțarea relevantă; |
| --- | --- |

(q)

stabilirea unui mecanism de monitorizare pentru a asigura că executarea fondurilor respective gestionate de Centrul de competențe se realizează în conformitate cu agenda, cu misiunea, cu programul de lucru multianual, precum și cu normele programelor din care provine finanțarea relevantă;

| (r) | asigurarea unui dialog periodic și stabilirea unui mecanism de cooperare eficace cu comunitatea; |
| --- | --- |

(r)

asigurarea unui dialog periodic și stabilirea unui mecanism de cooperare eficace cu comunitatea;

| (s) | stabilirea politicii de comunicare a Centrului de competențe, pe baza recomandării directorului executiv; |
| --- | --- |

(s)

stabilirea politicii de comunicare a Centrului de competențe, pe baza recomandării directorului executiv;

| (t) | după caz, stabilirea normelor de punere în aplicare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, stabilite în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (15) (denumite în continuare „Statutul personalului” și „Regimul aplicabil celorlalți agenți”) în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(t)

după caz, stabilirea normelor de punere în aplicare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, stabilite în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (15) (denumite în continuare „Statutul personalului” și „Regimul aplicabil celorlalți agenți”) în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) din prezentul regulament;

| (u) | după caz, stabilirea normelor privind detașarea experților naționali la Centrul de competențe și recurgerea la stagiari, în conformitate cu articolul 31 alineatul (2); |
| --- | --- |

(u)

după caz, stabilirea normelor privind detașarea experților naționali la Centrul de competențe și recurgerea la stagiari, în conformitate cu articolul 31 alineatul (2);

| (v) | adoptarea de norme de securitate pentru Centrul de competențe; |
| --- | --- |

(v)

adoptarea de norme de securitate pentru Centrul de competențe;

| (w) | adoptarea unei strategii de combatere a fraudei și a corupției, proporțională cu riscurile de fraudă și de corupție, și adoptarea, de asemenea, a unor măsuri cuprinzătoare, în conformitate cu legislația aplicabilă a Uniunii, pentru protejarea persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii, ținând seama de analiza de rentabilitate a măsurilor care ar urma să fie puse în aplicare; |
| --- | --- |

(w)

adoptarea unei strategii de combatere a fraudei și a corupției, proporțională cu riscurile de fraudă și de corupție, și adoptarea, de asemenea, a unor măsuri cuprinzătoare, în conformitate cu legislația aplicabilă a Uniunii, pentru protejarea persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii, ținând seama de analiza de rentabilitate a măsurilor care ar urma să fie puse în aplicare;

| (x) | dacă este necesar, adoptarea unei metodologii de calcul al contribuțiilor financiare și în natură voluntare din partea statelor membre contribuitoare, în conformitate cu Regulamentele (UE) 2021/695 și (UE) 2021/694 sau cu orice alt act legislativ aplicabil; |
| --- | --- |

(x)

dacă este necesar, adoptarea unei metodologii de calcul al contribuțiilor financiare și în natură voluntare din partea statelor membre contribuitoare, în conformitate cu Regulamentele (UE) 2021/695 și (UE) 2021/694 sau cu orice alt act legislativ aplicabil;

| (y) | în contextul programului de lucru anual și al programului de lucru multianual, asigurarea coerenței și a sinergiilor cu părțile din programul „Europa digitală” și din Orizont Europa care nu sunt gestionate de Centrul de competențe, precum și cu alte programe ale Uniunii; |
| --- | --- |

(y)

în contextul programului de lucru anual și al programului de lucru multianual, asigurarea coerenței și a sinergiilor cu părțile din programul „Europa digitală” și din Orizont Europa care nu sunt gestionate de Centrul de competențe, precum și cu alte programe ale Uniunii;

| (z) | adoptarea raportului anual privind implementarea obiectivelor și priorităților strategice ale Centrului de competențe, recomandând, dacă este necesar, o mai bună realizare a țelurilor și priorităților respective. |
| --- | --- |

(z)

adoptarea raportului anual privind implementarea obiectivelor și priorităților strategice ale Centrului de competențe, recomandând, dacă este necesar, o mai bună realizare a țelurilor și priorităților respective.

În măsura în care programul de lucru anual conține acțiuni comune, acesta conține informații cu privire la contribuțiile voluntare ale statelor membre la acțiunile comune. După caz, propunerile, în special propunerea de program de lucru anual, evaluează necesitatea de a aplica normele de securitate prevăzute la articolul 33 din prezentul regulament, inclusiv procedura de autoevaluare a securității în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (UE) 2021/695.

(4)   În ceea ce privește deciziile prevăzute la alineatul (3) literele (a), (b) și (c), directorul executiv și consiliul de conducere iau în considerare toate recomandările și contribuțiile strategice relevante furnizate de ENISA, în conformitate cu regulamentul de procedură al consiliului de conducere.

(5)   Consiliul de conducere răspunde de garantarea faptului că se dă curs în mod corespunzător recomandărilor cuprinse în raportul de implementare și în evaluarea menționate la articolul 38 alineatele (2) și (4).

Articolul 14

Președintele și reuniunile consiliului de conducere

(1)   Consiliul de conducere alege un președinte și un vicepreședinte dintre membrii săi, pentru o perioadă de trei ani. Mandatul președintelui și al vicepreședintelui poate fi prelungit o singură dată printr-o decizie a consiliului de conducere. Cu toate acestea, în cazul în care calitatea de membru în consiliul de conducere a președintelui sau a vicepreședintelui încetează oricând pe durata mandatului lor, mandatul lor expiră automat la acea dată. Vicepreședintele îl înlocuiește pe președinte din oficiu în cazul în care acesta din urmă nu își poate exercita prerogativele. Președintele participă la vot.

(2)   Consiliul de conducere ține reuniuni ordinare de cel puțin trei ori pe an. Acesta poate organiza reuniuni extraordinare la cererea Comisiei, la cererea unei treimi din numărul total al membrilor săi, la cererea președintelui sau la cererea directorului executiv în îndeplinirea sarcinilor sale.

(3)   Directorul executiv ia parte la deliberările consiliului de conducere, cu excepția cazului în care consiliul de conducere decide altfel, dar nu are drept de vot.

(4)   Consiliul de conducere poate invita alte persoane să participe la reuniunile sale în calitate de observatori, de la caz la caz.

(5)   Președintele poate invita reprezentanți ai comunității să ia parte la reuniunile consiliului de conducere, aceștia neavând însă drept de vot.

(6)   Sub rezerva regulamentului de procedură al consiliului de conducere, membrii consiliului de conducere și supleanții lor pot să fie asistați în cursul reuniunilor de consilieri sau de experți.

(7)   Centrul de competențe asigură secretariatul consiliului de conducere.

Articolul 15

Regulile de vot în cadrul consiliului de conducere

(1)   Consiliul de conducere utilizează o abordare consensuală în dezbaterile sale. Se procedează la vot în cazul în care membrii consiliului de conducere nu au reușit să ajungă la un consens.

(2)   În cazul în care consiliul de conducere nu reușește să ajungă la un consens cu privire la un anumit aspect, acesta își adoptă deciziile cu o majoritate de cel puțin 75 % din voturile tuturor membrilor săi, reprezentanții Comisiei constituind un singur membru în acest scop. Un membru absent al consiliului de conducere poate să își delege dreptul de vot supleantului său ori, în absența acestuia, unui alt membru. Niciun membru al consiliului de conducere nu poate reprezenta mai mult decât un singur alt membru.

(3)   Deciziile consiliului de conducere privind acțiunile comune și gestionarea acestora, astfel cum sunt menționate la articolul 13 alineatul (3) literele (f) și (g), se adoptă după cum urmează:

| (a) | deciziile de a aloca fonduri de la bugetul Uniunii pentru acțiuni comune, astfel cum sunt menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (f), și deciziile de a include astfel de acțiuni comune în programul de lucru anual sunt adoptate în conformitate cu alineatul (2) de la prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

deciziile de a aloca fonduri de la bugetul Uniunii pentru acțiuni comune, astfel cum sunt menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (f), și deciziile de a include astfel de acțiuni comune în programul de lucru anual sunt adoptate în conformitate cu alineatul (2) de la prezentul articol;

| (b) | deciziile privind descrierea acțiunilor comune și stabilirea condițiilor de implementare a acestora menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (g) se adoptă de către statele membre participante și de Comisie, cu condiția ca dreptul de vot al membrilor să fie proporțional cu contribuțiile lor respective la acțiunea comună în cauză, calculate în conformitate cu metodologia adoptată în temeiul articolului 13 alineatul (3) litera (x). |
| --- | --- |

(b)

deciziile privind descrierea acțiunilor comune și stabilirea condițiilor de implementare a acestora menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (g) se adoptă de către statele membre participante și de Comisie, cu condiția ca dreptul de vot al membrilor să fie proporțional cu contribuțiile lor respective la acțiunea comună în cauză, calculate în conformitate cu metodologia adoptată în temeiul articolului 13 alineatul (3) litera (x).

(4)   Pentru deciziile adoptate în temeiul articolului 13 alineatul (3) literele (b), (c), (d), (e), (f), (k), (l), (p), (q), (t), (u), (w), (x) și (y), Comisia dispune de 26 % din totalul voturilor în cadrul consiliului de conducere.

(5)   Pentru alte decizii decât cele menționate la alineatul (3) litera (b) și la alineatul (4), fiecare stat membru și Uniunea dispune de câte un vot. Votul Uniunii este exprimat în comun de către cei doi reprezentanți ai Comisiei.

(6)   Președintele participă la vot.

Secțiunea II

Directorul Executiv

Articolul 16

Numirea, revocarea și prelungirea mandatului directorului executiv

(1)   Directorul executiv este o persoană care are expertiză și o reputație înaltă în domeniile în care își desfășoară activitatea Centrul de competențe.

(2)   Directorul executiv este angajat ca agent temporar al Centrului de competențe în conformitate cu articolul 2 litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți.

(3)   Directorul executiv este numit de consiliul de conducere dintr-o listă de candidați propuși de Comisie, în urma unei proceduri de selecție deschise, transparente și nediscriminatorii.

(4)   În scopul încheierii contractului directorului executiv, Centrul de competențe este reprezentat de președintele Consiliului de conducere.

(5)   Durata mandatului directorului executiv este de patru ani. Până la sfârșitul perioadei respective, Comisia realizează o analiză care ia în considerare evaluarea rezultatelor obținute de directorul executiv și viitoarele sarcini și provocări cu care se va confrunta Centrul de competențe.

(6)   La propunerea Comisiei, care ia în considerare evaluarea menționată la alineatul (5), consiliul de conducere poate reînnoi mandatul directorului executiv o singură dată, cu cel mult patru ani.

(7)   Un director executiv al cărui mandat a fost prelungit nu poate să participe la o nouă procedură de selecție pentru același post.

(8)   Directorul executiv este demis din funcție numai printr-o decizie a consiliului de conducere, care acționează la propunerea Comisiei sau a cel puțin 50 % din statele membre.

Articolul 17

Sarcinile directorului executiv

(1)   Directorul executiv răspunde de operațiuni și de gestionarea curentă a Centrului de competențe și este reprezentantul legal al acestuia. Directorul executiv răspunde în fața consiliului de conducere și își îndeplinește atribuțiile în deplină independență, în limita prerogativelor acordate. Directorul executiv este sprijinit de personalul Centrului de competențe.

(2)   Directorul executiv îndeplinește, în mod independent, cel puțin următoarele sarcini:

| (a) | pune în aplicare deciziile adoptate de consiliul de conducere; |
| --- | --- |

(a)

pune în aplicare deciziile adoptate de consiliul de conducere;

| (b) | sprijină consiliul de conducere în activitățile sale, asigură secretariatul reuniunilor acestuia și furnizează toate informațiile necesare pentru îndeplinirea sarcinilor acestuia; |
| --- | --- |

(b)

sprijină consiliul de conducere în activitățile sale, asigură secretariatul reuniunilor acestuia și furnizează toate informațiile necesare pentru îndeplinirea sarcinilor acestuia;

| (c) | după consultarea consiliului de conducere și a Comisiei și ținând seama de contribuția centrelor naționale de coordonare și a comunității, pregătește și înaintează spre adoptare consiliului de conducere agenda, precum și, în conformitate cu aceasta, proiectul de program de lucru anual și proiectul de program de lucru multianual ale Centrului de competențe, inclusiv obiectul cererilor de propuneri, al cererilor de exprimare a interesului și al procedurilor de licitație necesare pentru implementarea programului de lucru anual și a estimărilor privind cheltuielile aferente, astfel cum au fost propuse de statele membre și de Comisie; |
| --- | --- |

(c)

după consultarea consiliului de conducere și a Comisiei și ținând seama de contribuția centrelor naționale de coordonare și a comunității, pregătește și înaintează spre adoptare consiliului de conducere agenda, precum și, în conformitate cu aceasta, proiectul de program de lucru anual și proiectul de program de lucru multianual ale Centrului de competențe, inclusiv obiectul cererilor de propuneri, al cererilor de exprimare a interesului și al procedurilor de licitație necesare pentru implementarea programului de lucru anual și a estimărilor privind cheltuielile aferente, astfel cum au fost propuse de statele membre și de Comisie;

| (d) | pregătește și înaintează proiectul de buget anual consiliului de conducere spre adoptare, inclusiv schema de personal corespunzătoare menționată la articolul 13 alineatul (3) litera (l), care indică numărul de posturi temporare în fiecare grad și grupă de funcții, precum și numărul de agenți contractuali și de experți naționali detașați, exprimat în echivalent normă întreagă; |
| --- | --- |

(d)

pregătește și înaintează proiectul de buget anual consiliului de conducere spre adoptare, inclusiv schema de personal corespunzătoare menționată la articolul 13 alineatul (3) litera (l), care indică numărul de posturi temporare în fiecare grad și grupă de funcții, precum și numărul de agenți contractuali și de experți naționali detașați, exprimat în echivalent normă întreagă;

| (e) | implementează programul anual de lucru și programul de lucru multianual și raportează consiliului de conducere în această privință; |
| --- | --- |

(e)

implementează programul anual de lucru și programul de lucru multianual și raportează consiliului de conducere în această privință;

| (f) | întocmește proiectul de raport anual de activitate al Centrului de competențe, inclusiv informarea privind cheltuielile aferente și implementarea agendei și a programului de lucru multianual; dacă este necesar, raportul respectiv este însoțit de propuneri de îmbunătățire a îndeplinirii sau de reformulare a obiectivelor și a priorităților strategice; |
| --- | --- |

(f)

întocmește proiectul de raport anual de activitate al Centrului de competențe, inclusiv informarea privind cheltuielile aferente și implementarea agendei și a programului de lucru multianual; dacă este necesar, raportul respectiv este însoțit de propuneri de îmbunătățire a îndeplinirii sau de reformulare a obiectivelor și a priorităților strategice;

| (g) | asigură implementarea unor proceduri eficiente de monitorizare și de evaluare a performanțelor Centrului de competențe; |
| --- | --- |

(g)

asigură implementarea unor proceduri eficiente de monitorizare și de evaluare a performanțelor Centrului de competențe;

| (h) | pregătește un plan de acțiune care dă curs concluziilor din raportul de implementare și din evaluarea menționate la articolul 38 alineatele (2) și (4) și transmite la fiecare doi ani Parlamentului European și Comisiei rapoarte privind progresele înregistrate; |
| --- | --- |

(h)

pregătește un plan de acțiune care dă curs concluziilor din raportul de implementare și din evaluarea menționate la articolul 38 alineatele (2) și (4) și transmite la fiecare doi ani Parlamentului European și Comisiei rapoarte privind progresele înregistrate;

| (i) | pregătește și încheie acordurile cu centrele naționale de coordonare; |
| --- | --- |

(i)

pregătește și încheie acordurile cu centrele naționale de coordonare;

| (j) | răspunde de aspectele administrative, financiare și de personal, inclusiv de execuția bugetului Centrului de competențe, ținând seama în mod corespunzător de recomandările primite din partea funcției de audit intern relevante, în conformitate cu deciziile menționate la articolul 13 alineatul (3) literele (e), (l), (t), (u), (v) și (w); |
| --- | --- |

(j)

răspunde de aspectele administrative, financiare și de personal, inclusiv de execuția bugetului Centrului de competențe, ținând seama în mod corespunzător de recomandările primite din partea funcției de audit intern relevante, în conformitate cu deciziile menționate la articolul 13 alineatul (3) literele (e), (l), (t), (u), (v) și (w);

| (k) | aprobă și gestionează lansarea cererilor de propuneri, în conformitate cu programul de lucru anual și administrează acordurile de grant încheiate și deciziile de grant adoptate; |
| --- | --- |

(k)

aprobă și gestionează lansarea cererilor de propuneri, în conformitate cu programul de lucru anual și administrează acordurile de grant încheiate și deciziile de grant adoptate;

| (l) | aprobă lista de acțiuni selectate pentru finanțare pe baza unui clasament stabilit de un grup de experți independenți; |
| --- | --- |

(l)

aprobă lista de acțiuni selectate pentru finanțare pe baza unui clasament stabilit de un grup de experți independenți;

| (m) | aprobă și gestionează lansarea procedurilor de ofertare, în conformitate cu programul de lucru anual și administrează contractele; |
| --- | --- |

(m)

aprobă și gestionează lansarea procedurilor de ofertare, în conformitate cu programul de lucru anual și administrează contractele;

| (n) | aprobă ofertele selectate pentru finanțare; |
| --- | --- |

(n)

aprobă ofertele selectate pentru finanțare;

| (o) | prezintă proiectul de conturi anuale și proiectul de bilanț anual funcției de audit intern relevante și, ulterior, consiliului de conducere; |
| --- | --- |

(o)

prezintă proiectul de conturi anuale și proiectul de bilanț anual funcției de audit intern relevante și, ulterior, consiliului de conducere;

| (p) | asigură efectuarea evaluărilor de risc și a gestionării riscurilor; |
| --- | --- |

(p)

asigură efectuarea evaluărilor de risc și a gestionării riscurilor;

| (q) | semnează acordurile, deciziile și contractele individuale de grant; |
| --- | --- |

(q)

semnează acordurile, deciziile și contractele individuale de grant;

| (r) | semnează contractele de achiziții; |
| --- | --- |

(r)

semnează contractele de achiziții;

| (s) | elaborează un plan de acțiune care dă curs concluziilor rapoartelor de audit intern sau extern, precum și investigațiilor desfășurate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) instituit prin Decizia 1999/352/CE, CESE, Euratom a Comisiei (16) și raportează de două ori pe an Comisiei și periodic consiliului de conducere cu privire la progresele înregistrate; |
| --- | --- |

(s)

elaborează un plan de acțiune care dă curs concluziilor rapoartelor de audit intern sau extern, precum și investigațiilor desfășurate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) instituit prin Decizia 1999/352/CE, CESE, Euratom a Comisiei (16) și raportează de două ori pe an Comisiei și periodic consiliului de conducere cu privire la progresele înregistrate;

| (t) | elaborează proiectul de norme financiare aplicabile Centrului de competențe; |
| --- | --- |

(t)

elaborează proiectul de norme financiare aplicabile Centrului de competențe;

| (u) | stabilește și asigură funcționarea unui sistem de control intern eficace și eficient și raportează consiliului de conducere orice modificare semnificativă a acestuia; |
| --- | --- |

(u)

stabilește și asigură funcționarea unui sistem de control intern eficace și eficient și raportează consiliului de conducere orice modificare semnificativă a acestuia;

| (v) | asigură comunicarea eficace cu instituțiile Uniunii și raportează, atunci când îi este solicitat acest lucru, Parlamentului European și Consiliului; |
| --- | --- |

(v)

asigură comunicarea eficace cu instituțiile Uniunii și raportează, atunci când îi este solicitat acest lucru, Parlamentului European și Consiliului;

| (w) | adoptă orice altă măsură necesară pentru a evalua îndeplinirea de către Centrul de competențe a misiunii și a obiectivelor sale; |
| --- | --- |

(w)

adoptă orice altă măsură necesară pentru a evalua îndeplinirea de către Centrul de competențe a misiunii și a obiectivelor sale;

| (x) | execută orice altă sarcină care îi este atribuită sau delegată de consiliul de conducere. |
| --- | --- |

(x)

execută orice altă sarcină care îi este atribuită sau delegată de consiliul de conducere.

Secțiunea III

Grupul Consultativ Strategic

Articolul 18

Componența grupului consultativ strategic

(1)   Grupul consultativ strategic este format din cel mult 20 de membri. Membrii sunt numiți de consiliul de conducere, pe baza unei propuneri a directorului executiv, dintre reprezentanții membrilor comunității, alții decât reprezentanții instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii. Sunt eligibili numai reprezentanți ai membrilor care nu sunt controlați de o țară terță sau de o entitate stabilită într-o țară terță. Numirea se face printr-o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie. Consiliul de conducere urmărește asigurarea, în ce privește componența grupului consultativ strategic, a unei reprezentări echilibrate a comunității între entitățile științifice, industriale și ale societății civile, industriile din sectorul cererii și din cel al ofertei, întreprinderile mari și IMM-urile, precum și o reprezentare echilibrată în ceea ce privește proveniența geografică și genul. Acesta urmărește, de asemenea, atingerea unui echilibru intrasectorial, având în vedere coeziunea Uniunii și a tuturor statelor membre în domeniul cercetării, industriei și tehnologiei în materie de securitate cibernetică. Grupul consultativ strategic este alcătuit astfel încât componența acestuia să permită un dialog cuprinzător, continuu și permanent între comunitate și Centrul de competențe.

(2)   Membrii grupului consultativ strategic au expertiză în ceea ce privește cercetarea, dezvoltarea industrială, furnizarea, implementarea sau desfășurarea de servicii sau produse profesionale în materie de securitate cibernetică. Cerințele referitoare la expertiza în cauză sunt precizate în detaliu de către consiliul de conducere.

(3)   Procedurile privind numirea membrilor grupului consultativ strategic și modul de funcționare a grupului consultativ strategic sunt precizate în regulamentul de procedură al consiliului de conducere și sunt făcute publice.

(4)   Mandatul membrilor grupului consultativ strategic este de doi ani. Mandatul poate fi reînnoit o singură dată.

(5)   Reprezentanții Comisiei și ai altor instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii, în special ai ENISA, pot fi invitați de grupul consultativ strategic să participe la lucrările acestuia și să le sprijine. Grupul consultativ strategic poate invita și alți reprezentați din partea comunității în calitate de observatori, consilieri sau experți, de la caz la caz, pentru a lua în considerare dinamica evoluțiilor în materie de securitate cibernetică. Membrii consiliului de conducere pot participa în calitate de observatori la reuniunile grupului consultativ strategic.

Articolul 19

Funcționarea grupului consultativ strategic

(1)   Grupul consultativ strategic se reunește de cel puțin trei ori pe an.

(2)   Grupul consultativ strategic oferă consultanță consiliului de conducere cu privire la constituirea de grupuri de lucru în cadrul comunității, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) litera (n), privind aspecte specifice relevante pentru activitatea Centrului de competențe, ori de câte ori aspectele în cauză sunt direct legate de sarcinile și domeniile de competență prevăzute la articolul 20. Atunci când acest lucru este necesar, aceste grupuri de lucru se află sub coordonarea generală a unuia sau a mai multor membri ai grupului consultativ strategic.

(3)   Grupul consultativ strategic își alege președintele cu majoritatea simplă a membrilor săi.

(4)   Secretariatul grupului consultativ strategic este asigurat de directorul executiv și de personalul Centrului de competențe, utilizând resursele existente, ținând seama în mod corespunzător de volumul global de lucru al Centrului de competențe. Resursele alocate pentru sprijinirea grupului consultativ strategic sunt indicate în proiectul de buget anual.

(5)   Grupul consultativ strategic își adoptă propriul regulament de procedură cu o majoritate simplă a membrilor săi.

Articolul 20

Sarcinile grupului consultativ strategic

Grupul consultativ strategic consiliază periodic Centrul de competențe cu privire la desfășurarea activităților Centrului de competențe, asigură comunicarea cu comunitatea și cu alte părți interesate relevante. Grupul consultativ strategic, de asemenea:

| (a) | ținând seama, după caz, de contribuțiile comunității și ale grupurilor de lucru menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (n), adresează directorului executiv și consiliului de conducere recomandări și contribuții strategice în ceea ce privește agenda, programul de lucru anual și programul de lucru multianual și actualizează în permanență aceste recomandări și contribuții, în termenele stabilite de consiliul de conducere; |
| --- | --- |

(a)

ținând seama, după caz, de contribuțiile comunității și ale grupurilor de lucru menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (n), adresează directorului executiv și consiliului de conducere recomandări și contribuții strategice în ceea ce privește agenda, programul de lucru anual și programul de lucru multianual și actualizează în permanență aceste recomandări și contribuții, în termenele stabilite de consiliul de conducere;

| (b) | consiliază consiliul de conducere cu privire la constituirea de grupuri de lucru în cadrul comunității, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) litera (n), privind aspecte specifice relevante pentru activitatea Centrului de competențe; |
| --- | --- |

(b)

consiliază consiliul de conducere cu privire la constituirea de grupuri de lucru în cadrul comunității, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) litera (n), privind aspecte specifice relevante pentru activitatea Centrului de competențe;

| (c) | sub rezerva aprobării de către consiliul de conducere, stabilește și organizează consultări publice deschise tuturor părților interesate din sectorul public și privat care au un interes în materie de securitate cibernetică, pentru a colecta contribuții pentru consilierea strategică menționată la litera (a). |
| --- | --- |

(c)

sub rezerva aprobării de către consiliul de conducere, stabilește și organizează consultări publice deschise tuturor părților interesate din sectorul public și privat care au un interes în materie de securitate cibernetică, pentru a colecta contribuții pentru consilierea strategică menționată la litera (a).

CAPITOLUL III

Dispoziții financiare

Articolul 21

Contribuțiile financiare ale Uniunii și ale statelor membre

(1)   Centrul de competențe este finanțat de Uniune, în timp ce acțiunile comune sunt finanțate de Uniune și de contribuțiile voluntare ale statelor membre.

(2)   Costurile administrative și operaționale ale acțiunilor comune sunt acoperite de Uniune și de statele membre care contribuie la acțiunile comune, în conformitate cu Regulamentele (UE) 2021/695 și (UE) 2021/694.

(3)   Contribuția Uniunii la Centrul de competențe pentru acoperirea costurilor administrative și a costurilor operaționale cuprinde următoarele:

| (a) | până la 1 649 566 000 EUR din programul „Europa digitală”, inclusiv 32 000 000 EUR pentru costuri administrative; |
| --- | --- |

(a)

până la 1 649 566 000 EUR din programul „Europa digitală”, inclusiv 32 000 000 EUR pentru costuri administrative;

| (b) | un cuantum din Orizont Europa, inclusiv pentru costurile administrative, pentru acțiuni comune, acest cuantum fiind egal cu cuantumul contribuției din partea statelor membre în temeiul alineatului (7) de la prezentul articol, dar fără să depășească cuantumul stabilit în procesul de planificare strategică al Orizont Europa ce trebuie realizat în temeiul articolului 6 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2021/695, în programul de lucru anual sau în programul de lucru multianual; |
| --- | --- |

(b)

un cuantum din Orizont Europa, inclusiv pentru costurile administrative, pentru acțiuni comune, acest cuantum fiind egal cu cuantumul contribuției din partea statelor membre în temeiul alineatului (7) de la prezentul articol, dar fără să depășească cuantumul stabilit în procesul de planificare strategică al Orizont Europa ce trebuie realizat în temeiul articolului 6 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2021/695, în programul de lucru anual sau în programul de lucru multianual;

| (c) | un cuantum din celelalte programe relevante ale Uniunii, după cum este necesar pentru executarea sarcinilor sau îndeplinirea obiectivelor Centrului de competențe, sub rezerva deciziilor luate în conformitate cu actele juridice ale Uniunii de instituire a respectivelor programe. |
| --- | --- |

(c)

un cuantum din celelalte programe relevante ale Uniunii, după cum este necesar pentru executarea sarcinilor sau îndeplinirea obiectivelor Centrului de competențe, sub rezerva deciziilor luate în conformitate cu actele juridice ale Uniunii de instituire a respectivelor programe.

(4)   Contribuția maximă a Uniunii se plătește din creditele din bugetul general al Uniunii alocate pentru programul „Europa digitală”, pentru programul specific de implementare a Orizont Europa, instituit prin Decizia (UE) 2021/764, și pentru alte programe și proiecte care intră în sfera de competență a Centrului de competențe sau a rețelei.

(5)   Centrul de competențe implementează acțiunile în materie de securitate cibernetică ale programului „Europa digitală” și ale Orizont Europa în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) punctul (iv) din Regulamentul financiar.

(6)   Contribuțiile din alte programe ale Uniunii decât cele menționate la alineatele (3) și (4) care fac parte din cofinanțarea de către Uniune a unui program implementat de unul dintre statele membre nu se iau în considerare la calcularea contribuției financiare maxime a Uniunii menționate la alineatele respective.

(7)   Statele membre participă în mod voluntar la acțiuni comune prin contribuții financiare și/sau în natură voluntare. Atunci când un stat membru participă la o acțiune comună, contribuția financiară a statului membru respectiv acoperă costurile administrative proporțional cu contribuția sa la acțiunea comună respectivă. Costurile administrative ale acțiunilor comune sunt acoperite prin contribuții financiare. Costurile operaționale ale acțiunilor comune pot fi acoperite prin contribuții financiare sau în natură, astfel cum se prevede în Orizont Europa și în programul „Europa digitală”. Contribuțiile fiecărui stat membru pot lua forma unui sprijin din partea statului membru respectiv acordat în cadrul unei acțiuni comune beneficiarilor stabiliți în statul membru respectiv. Contribuțiile în natură ale statelor membre constau din costurile eligibile suportate de centrele naționale de coordonare și de alte entități publice atunci când participă la proiecte finanțate prin prezentul regulament, din care se scade orice contribuție a Uniunii la aceste costuri. În cazul proiectelor finanțate prin Orizont Europa, costurile eligibile se calculează în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (UE) 2021/695. În cazul proiectelor finanțate prin programul „Europa digitală”, costurile eligibile se calculează în conformitate cu Regulamentul financiar.

Cuantumul preconizat al contribuțiilor voluntare totale ale statelor membre la acțiunile comune din cadrul Orizont Europa, inclusiv contribuțiile financiare pentru costurile administrative, este stabilit astfel încât să fie luat în considerare în cadrul procesului de planificare strategică al Orizont Europa care este realizat în conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2021/695, cu aportul consiliului de conducere. Pentru acțiunile din cadrul programului „Europa digitală”, în pofida articolului 15 din Regulamentul (UE) 2021/694, statele membre pot contribui la costurile Centrului de competențe care sunt cofinanțate din programul „Europa digitală” și care sunt mai mici decât cuantumurile prevăzute la alineatul (3) litera (a) din prezentul articol.

(8)   Cofinanțarea la nivel național de către statele membre a acțiunilor sprijinite de alte programe ale Uniunii decât Orizont Europa și programul „Europa digitală” este considerată drept contribuții naționale ale statelor membre în măsura în care respectivele contribuții fac parte din acțiuni comune și sunt incluse în programul de lucru al Centrului de competențe.

(9)   În scopul evaluării contribuțiilor menționate la alineatul (3) de la prezentul articol și la articolul 22 alineatul (2) litera (b), costurile se stabilesc în conformitate cu practicile obișnuite de contabilitate a costurilor ale statelor membre în cauză, cu standardele de contabilitate aplicabile ale statului membru respectiv și cu standardele internaționale de contabilitate și standardele internaționale de raportare financiară aplicabile. Costurile sunt certificate de un auditor extern independent desemnat de statul membru în cauză. Metoda de evaluare poate fi verificată de către Centrul de competențe, în cazul în care există dubii cu privire la certificare.

(10)   Dacă un stat membru nu își îndeplinește angajamentele privind contribuțiile sale financiare sau în natură în temeiul acțiunilor comune, directorul executiv notifică în scris acest lucru statului membru vizat și stabilește un termen rezonabil pentru remedierea situației. Dacă situația nu este remediată în termenul respectiv, directorul executiv convoacă o reuniune a consiliului de conducere pentru a decide dacă dreptul de vot al statului membru participant care nu și-a îndeplinit angajamentele trebuie revocat sau dacă trebuie luate alte măsuri până la îndeplinirea obligațiilor de către statul membru respectiv. Dreptul de vot al statului membru care nu și-a îndeplinit angajamentele în privința acțiunilor comune se suspendă până la remedierea situației.

(11)   Comisia poate suprima, reduce în mod proporțional sau suspenda contribuția financiară a Uniunii la acțiunile comune dacă statele membre contribuitoare nu efectuează, efectuează doar parțial sau efectuează cu întârziere contribuțiile menționate la alineatul (3) litera (b). Suprimarea, reducerea sau suspendarea contribuției financiare a Uniunii de către Comisie este proporțională, în ceea ce privește cuantumul și durata acesteia, cu neîndeplinirea obligației de a contribui, cu contribuția parțială sau cu contribuția întârziată a statului membru.

(12)   Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, statele membre contribuitoare prezintă un raport consiliului de conducere cu privire la cuantumul contribuțiilor menționate la alineatul (7) pentru acțiunea comună cu Uniunea efectuate în fiecare dintre exercițiile financiare precedente.

Articolul 22

Costurile și resursele centrului de competențe

(1)   Costurile administrative ale Centrului de competențe se acoperă în principiu prin contribuții financiare anuale din partea Uniunii. Contribuțiile financiare suplimentare se efectuează de statele membre contribuitoare proporțional cu contribuțiile lor voluntare la acțiunile comune. În cazul în care o parte din contribuția la costurile administrative nu este utilizată, aceasta poate fi pusă la dispoziție pentru acoperirea costurilor operaționale ale Centrului de competențe.

(2)   Costurile operaționale ale Centrului de competențe sunt acoperite prin:

| (a) | contribuția financiară a Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

contribuția financiară a Uniunii;

| (b) | contribuțiile financiare sau în natură voluntare din partea statelor membre contribuitoare în cazul acțiunilor comune. |
| --- | --- |

(b)

contribuțiile financiare sau în natură voluntare din partea statelor membre contribuitoare în cazul acțiunilor comune.

(3)   Resursele Centrului de competențe incluse în bugetul acestuia constau în următoarele contribuții:

| (a) | contribuțiile financiare ale Uniunii la costurile operaționale și administrative; |
| --- | --- |

(a)

contribuțiile financiare ale Uniunii la costurile operaționale și administrative;

| (b) | contribuțiile financiare voluntare ale statelor membre contribuitoare la costurile administrative în cazul acțiunilor comune; |
| --- | --- |

(b)

contribuțiile financiare voluntare ale statelor membre contribuitoare la costurile administrative în cazul acțiunilor comune;

| (c) | contribuțiile financiare voluntare ale statelor membre contribuitoare la costurile operaționale în cazul acțiunilor comune; |
| --- | --- |

(c)

contribuțiile financiare voluntare ale statelor membre contribuitoare la costurile operaționale în cazul acțiunilor comune;

| (d) | orice venit generat de Centrul de competențe; |
| --- | --- |

(d)

orice venit generat de Centrul de competențe;

| (e) | orice alte contribuții financiare, resurse sau venituri. |
| --- | --- |

(e)

orice alte contribuții financiare, resurse sau venituri.

(4)   Orice dobândă generată de contribuțiile plătite Centrului de competențe de către statele membre contribuitoare este considerată drept venit al Centrului de competențe.

(5)   Toate resursele Centrului de competențe și activitățile acestuia se utilizează pentru îndeplinirea obiectivelor sale.

(6)   Centrul de competențe este proprietarul tuturor activelor pe care le generează sau care îi sunt transferate în scopul îndeplinirii obiectivelor sale. Fără a se aduce atingere normelor aplicabile ale programului de finanțare relevant, proprietatea asupra activelor generate sau achiziționate în cadrul acțiunilor comune se decide în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) litera (b).

(7)   Cu excepția situației de lichidare a Centrului de competențe, orice excedent de venit în raport cu cheltuielile rămâne în proprietatea Centrului de competențe și nu se plătește membrilor contribuitori ai Centrului de competențe.

(8)   Centrul de competențe cooperează îndeaproape cu alte instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii, ținând seama în mod corespunzător de mandatele lor respective și fără a duplica mecanismele de cooperare existente, pentru a beneficia de sinergii cu acestea și, unde este posibil și oportun, pentru a reduce costurile administrative.

Articolul 23

Angajamente financiare

Angajamentele financiare ale Centrului de competențe nu depășesc valoarea totală a resurselor financiare disponibile sau angajate la buget de către membrii acestuia.

Articolul 24

Exercițiul financiar

Exercițiul financiar începe la 1 ianuarie și se încheie la 31 decembrie.

Articolul 25

Întocmirea bugetului

(1)   În fiecare an, directorul executiv elaborează un proiect de situație a estimărilor de venituri și cheltuieli ale Centrului de competențe pentru următorul exercițiu financiar și îl înaintează consiliului de conducere, împreună cu proiectul de schemă de personal menționat la articolul 13 alineatul (3) litera (l). Veniturile și cheltuielile trebuie să fie în echilibru. Cheltuielile Centrului de competențe cuprind cheltuielile cu personalul, cheltuielile administrative, cheltuielile cu infrastructura și cheltuielile operaționale. Cheltuielile administrative se limitează la minimum, inclusiv prin redistribuirea personalului sau a posturilor.

(2)   În fiecare an, pe baza proiectului situației estimărilor de venituri și cheltuieli menționat la alineatul (1), consiliul de conducere adoptă situația estimărilor de venituri și cheltuieli ale Centrului de competențe pentru următorul exercițiu financiar.

(3)   În fiecare an, până la data de 31 ianuarie, consiliul de conducere transmite Comisiei situația estimărilor menționată la alineatul (2) din prezentul articol, care face parte din proiectul de document unic de programare menționat la articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/715.

(4)   Pe baza situației estimărilor menționată la alineatul (2) de la prezentul articol, Comisia înscrie în proiectul de buget al Uniunii estimările pe care le consideră necesare pentru schema de personal menționată la articolul 13 alineatul (3) litera (l) din prezentul regulament și cuantumul contribuției care urmează să fie suportat din bugetul general, pe care le prezintă Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu articolele 313 și 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

(5)   Parlamentul European și Consiliul autorizează creditele reprezentând contribuția alocată Centrului de competențe.

(6)   Parlamentul European și Consiliul adoptă schema de personal menționată la articolul 13 alineatul (3) litera (l).

(7)   Consiliul de conducere adoptă bugetul Centrului de competențe odată cu programul de lucru anual și cu programul de lucru multianual. Bugetul centrului devine definitiv după adoptarea definitivă a bugetului general al Uniunii. După caz, consiliul de conducere ajustează bugetul Centrului de competențe și programul de lucru anual în conformitate cu bugetul general al Uniunii.

Articolul 26

Prezentarea conturilor Centrului de competențe și descărcarea de gestiune

Prezentarea conturilor provizorii și finale ale Centrului de competențe și descărcarea de gestiune respectă normele și calendarul prevăzute în Regulamentul financiar și normele financiare ale Centrului de competențe.

Articolul 27

Raportarea operațională și financiară

(1)   Directorul executiv prezintă anual consiliului de conducere un raport referitor la executarea sarcinilor sale în conformitate cu normele financiare ale Centrului de competențe.

(2)   În termen de două luni de la încheierea fiecărui exercițiu financiar, directorul executiv prezintă consiliului de conducere spre aprobare un raport anual de activitate referitor la progresele înregistrate de Centrul de competențe în anul calendaristic anterior, în special în ceea ce privește programul de lucru anual pentru anul respectiv și îndeplinirea obiectivelor și a priorităților sale strategice. Raportul include informații cu privire la următoarele aspecte:

| (a) | acțiunile operaționale desfășurate și cheltuielile aferente; |
| --- | --- |

(a)

acțiunile operaționale desfășurate și cheltuielile aferente;

| (b) | acțiunile prezentate, inclusiv o defalcare în funcție de tipul de participant, inclusiv IMM-uri, și în funcție de statul membru; |
| --- | --- |

(b)

acțiunile prezentate, inclusiv o defalcare în funcție de tipul de participant, inclusiv IMM-uri, și în funcție de statul membru;

| (c) | acțiunile selectate pentru finanțare, cuprinzând și o defalcare în funcție de tipul de participant, inclusiv IMM-uri, și în funcție de statul membru, cu indicarea contribuției Centrului de competențe destinate participanților individuali și acțiunilor individuale; |
| --- | --- |

(c)

acțiunile selectate pentru finanțare, cuprinzând și o defalcare în funcție de tipul de participant, inclusiv IMM-uri, și în funcție de statul membru, cu indicarea contribuției Centrului de competențe destinate participanților individuali și acțiunilor individuale;

| (d) | îndeplinirea misiunii și a obiectivelor prevăzute în prezentul regulament și propunerile de alte acțiuni necesare în vederea îndeplinirii misiunii și obiectivelor respective; |
| --- | --- |

(d)

îndeplinirea misiunii și a obiectivelor prevăzute în prezentul regulament și propunerile de alte acțiuni necesare în vederea îndeplinirii misiunii și obiectivelor respective;

| (e) | coerența sarcinilor de executare în conformitate cu agenda și cu programul de lucru multianual. |
| --- | --- |

(e)

coerența sarcinilor de executare în conformitate cu agenda și cu programul de lucru multianual.

(3)   După aprobarea sa de către consiliul de conducere, raportul anual de activitate este pus la dispoziția publicului.

Articolul 28

Norme financiare

Centrul de competențe își adoptă normele financiare specifice în conformitate cu articolul 70 din Regulamentul financiar.

Articolul 29

Protejarea intereselor financiare ale Uniunii

(1)   În cursul implementării acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Centrul de competențe ia măsurile corespunzătoare care să garanteze protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale periodice și efective și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni administrative efective, proporționale și disuasive.

(2)   Centrul de competențe acordă personalului Comisiei și altor persoane autorizate de Comisie, precum și Curții de Conturi, acces la sediile și spațiile Centrului de competențe și la toate informațiile necesare pentru efectuarea auditurilor acestora, inclusiv la informațiile în format electronic.

(3)   OLAF poate efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (17) și în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (18), cu scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau cu un contract finanțat, direct sau indirect, în conformitate cu prezentul regulament.

(4)   Fără a se aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), contractele și acordurile de grant care rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament conțin dispoziții care împuternicesc în mod expres Comisia, Centrul de competențe, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, în conformitate cu competențele acestora. În cazul în care implementarea unei acțiuni este externalizată sau subdelegată, în totalitate sau parțial, sau în cazul în care se impune atribuirea unui contract de achiziții publice sau de sprijin financiar unui terț, contractul sau acordul de grant include obligația contractantului sau a beneficiarului de a impune oricărui terț implicat acceptarea explicită a acestor competențe ale Comisiei, ale Centrului de competențe, ale Curții de Conturi și ale OLAF.

CAPITOLUL IV

Personalul Centrului de competențe

Articolul 30

Personalul

(1)   Statutul funcționarilor și Regimul aplicabil celorlalți agenți și normele adoptate în comun de instituțiile Uniunii în scopul aplicării Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți se aplică personalului Centrului de competențe.

(2)   Consiliul de conducere exercită, în ceea ce privește personalul Centrului de competențe, competențele conferite autorității de numire prin Statutul funcționarilor și competențele conferite autorității abilitate să încheie contracte prin Regimul aplicabil celorlalți agenți (denumite în continuare „competențele autorității de numire”).

(3)   Consiliul de conducere adoptă, în conformitate cu articolul 110 din Statutul funcționarilor, o decizie, în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Statutul funcționarilor și al articolului 6 din Regimul aplicabil celorlalți agenți, prin care competențele relevante ale autorității de numire sunt delegate directorului executiv și în care sunt definite condițiile în care această delegare de competențe poate fi suspendată. Directorul executiv este autorizat să subdelege competențele respective.

(4)   În cazul în care anumite circumstanțe excepționale impun acest lucru, consiliul de conducere poate, să suspende temporar, printr-o decizie, delegarea competențelor autorității de numire către directorul executiv, precum și orice subdelegare efectuată de către acesta. În acest caz, consiliul de conducere exercită el însuși competențele autorității de numire sau le deleagă unuia dintre membrii săi sau unui membru al personalului Centrului de competențe, altul decât directorul executiv.

(5)   Consiliul de conducere adoptă norme de punere în aplicare referitoare la Statutul funcționarilor și la Regimul aplicabil celorlalți agenți, în conformitate cu articolul 110 din Statutul funcționarilor.

(6)   Resursele de personal sunt stabilite în schema de personal menționată la articolul 13 alineatul (3) litera (l), indicându-se numărul de posturi temporare pe grupe de funcții și pe grade, precum și numărul de agenți contractuali, exprimat în echivalent normă întreagă, în conformitate cu bugetul anual al Centrului de competențe.

(7)   Resursele umane necesare în cadrul Centrului de competențe se acoperă în primul rând prin redistribuirea personalului sau a posturilor din cadrul instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii și prin recrutarea de resurse umane suplimentare. Personalul Centrului de competențe poate fi format din agenți temporari și agenți contractuali.

(8)   Toate costurile legate de personal sunt suportate de Centrul de competențe.

Articolul 31

Experții naționali detașați și alte categorii de personal

(1)   Centrul de competențe poate recurge la experți naționali detașați sau alte categorii de personal care nu sunt angajați ai Centrului de competențe.

(2)   Consiliul de conducere adoptă o decizie de stabilire a normelor aplicabile detașării experților naționali la Centrul de competențe, de comun acord cu Comisia.

Articolul 32

Privilegii și imunități

Centrului de competențe și personalului acestuia li se aplică Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, anexat la TUE și la TFUE.

CAPITOLUL V

Dispoziții comune

Articolul 33

Norme de securitate

(1)   Articolul 12 din Regulamentul (UE) 2021/694 se aplică participării la toate acțiunile finanțate de Centrul de competențe.

(2)   Următoarele norme de securitate specifice se aplică acțiunilor finanțate din programul Orizont Europa:

| (a) | în sensul articolului 38 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/695, atunci când programul de lucru anual prevede acest lucru, acordarea de licențe neexclusive poate fi limitată la terți stabiliți sau considerați a fi stabiliți într-un stat membru și care sunt controlați de statul membru respectiv sau de resortisanți ai statului membru respectiv; |
| --- | --- |

(a)

în sensul articolului 38 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/695, atunci când programul de lucru anual prevede acest lucru, acordarea de licențe neexclusive poate fi limitată la terți stabiliți sau considerați a fi stabiliți într-un stat membru și care sunt controlați de statul membru respectiv sau de resortisanți ai statului membru respectiv;

| (b) | în sensul articolului 40 alineatul (4) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/695, transferul sau acordarea de licențe către o entitate juridică stabilită într-o țară asociată sau stabilită în Uniune, dar controlată din țări terțe este, de asemenea, un motiv de obiecție împotriva transferului de proprietate asupra rezultatelor sau acordării unei licențe exclusive cu privire la rezultate; |
| --- | --- |

(b)

în sensul articolului 40 alineatul (4) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/695, transferul sau acordarea de licențe către o entitate juridică stabilită într-o țară asociată sau stabilită în Uniune, dar controlată din țări terțe este, de asemenea, un motiv de obiecție împotriva transferului de proprietate asupra rezultatelor sau acordării unei licențe exclusive cu privire la rezultate;

| (c) | în sensul articolului 41 alineatul (7) primul paragraf litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/695, atunci când programul de lucru anual prevede acest lucru, acordarea de drepturi de acces, în înțelesul definiției de la articolul 2 punctul 9 din regulamentul respectiv, poate fi limitată la o entitate juridică stabilită sau considerată a fi stabilită într-un stat membru și care este controlată de statul membru respectiv sau de resortisanți ai statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(c)

în sensul articolului 41 alineatul (7) primul paragraf litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/695, atunci când programul de lucru anual prevede acest lucru, acordarea de drepturi de acces, în înțelesul definiției de la articolul 2 punctul 9 din regulamentul respectiv, poate fi limitată la o entitate juridică stabilită sau considerată a fi stabilită într-un stat membru și care este controlată de statul membru respectiv sau de resortisanți ai statului membru respectiv.

Articolul 34

Transparență

(1)   Centrul de competențe își desfășoară activitățile cu un nivel ridicat de transparență.

(2)   Centrul de competențe se asigură că publicului și tuturor părților interesate li se furnizează în timp util informații adecvate, obiective, fiabile și ușor accesibile, în special în ceea ce privește rezultatele activității sale. De asemenea, acesta face publice declarațiile de interese întocmite în conformitate cu articolul 43. Cerințele respective se aplică de asemenea centrelor naționale de coordonare, comunității și grupului consultativ strategic în conformitate cu dreptul relevant.

(3)   Consiliul de conducere, pe baza unei propuneri primite de la directorul executiv, poate autoriza părțile interesate să participe ca observatori la unele dintre activitățile Centrului de competențe.

(4)   Centrul de competențe stabilește, în regulamentul de procedură al consiliului de conducere al centrului de competențe și în cel al grupului consultativ strategic, modalitățile practice de punere în aplicare a normelor privind transparența menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol. În cazul acțiunilor finanțate de Orizont Europa, regulamentul de procedură și modalitățile practice respective țin seama de Regulamentul (UE) 2021/695.

Articolul 35

Echilibrul de gen

La punerea în aplicare a prezentului regulament, atunci când desemnează candidați sau propun reprezentanți, Comisia, statele membre și celelalte părți interesate din sectorul instituțional și privat aleg reprezentanți dintre mai mulți candidați, dacă este posibil, și cu scopul asigurării echilibrului de gen.

Articolul 36

Norme de securitate privind protejarea informațiilor clasificate și a informațiilor sensibile neclasificate

(1)   După aprobarea de către Comisie, consiliul de conducere adoptă normele de securitate ale Centrului de competențe. Normele de securitate respective aplică principiile și normele de securitate stabilite în Deciziile (UE, Euratom) 2015/443 (19) și (UE, Euratom) 2015/444 (20) ale Comisiei.

(2)   Membrii consiliului de conducere, directorul executiv, experții externi care participă la grupurile de lucru ad-hoc și membrii personalului Centrului de competențe respectă cerințele de confidențialitate prevăzute la articolul 339 din TFUE, chiar și după încetarea atribuțiilor lor.

(3)   Centrul de competențe poate lua măsurile necesare în vederea facilitării schimbului de informații relevante pentru sarcinile sale cu Comisia și statele membre și, acolo unde este cazul, cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii. Orice acord administrativ încheiat în acest scop cu privire la partajarea informațiilor clasificate ale UE (IUEC) sau, în absența unui astfel de acord, orice comunicare excepțională ad-hoc a IUEC trebuie să primească aprobarea prealabilă a Comisiei.

Articolul 37

Accesul la documente

(1)   Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 se aplică documentelor deținute de Centrul de competențe.

(2)   Consiliul de conducere adoptă modalitățile de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 până la 29 decembrie 2021.

(3)   Deciziile adoptate de Centrul de competențe în temeiul articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 pot face obiectul unei plângeri adresate Ombudsmanului în temeiul articolului 228 din TFUE sau al unei acțiuni înaintate Curții de Justiție a Uniunii Europene în temeiul articolului 263 din TFUE.

Articolul 38

Monitorizare, evaluare și revizuire

(1)   Centrul de competențe se asigură că activitățile sale, inclusiv cele gestionate prin intermediul centrelor naționale de coordonare și al rețelei, fac obiectul monitorizării continue și sistematice și al evaluării periodice. Centrul de competențe se asigură că datele pentru monitorizarea implementării și a rezultatelor programelor de finanțare menționate la articolul 4 alineatul (3) litera (b) sunt colectate în mod eficient, eficace și în timp util și impune cerințe de raportare proporționale pentru beneficiarii fondurilor Uniunii și pentru statele membre. Concluziile evaluării respective se fac publice.

(2)   Odată ce există suficiente informații disponibile cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament și în orice caz în cel mult 30 de luni de la data prevăzută la articolul 46 alineatul (4), Comisia elaborează un raport de implementare privind activitățile Centrului de coordonare, ținând seama de contribuția preliminară a consiliului de conducere, a centrelor naționale de coordonare și a comunității. Comisia transmite raportul de implementare respectiv Parlamentului European și Consiliului până la 30 iunie 2024. Centrul de competențe și statele membre furnizează Comisiei informațiile necesare pentru pregătirea respectivului raport.

(3)   Raportul de implementare menționat la alineatul (2) include evaluări ale:

| (a) | capacității de funcționare a Centrului de competențe în ceea ce privește misiunea, obiectivele, mandatul și sarcinile sale, precum și cooperarea și coordonarea cu alți actori relevanți, în special cu centrele naționale de coordonare, cu comunitatea și cu ENISA; |
| --- | --- |

(a)

capacității de funcționare a Centrului de competențe în ceea ce privește misiunea, obiectivele, mandatul și sarcinile sale, precum și cooperarea și coordonarea cu alți actori relevanți, în special cu centrele naționale de coordonare, cu comunitatea și cu ENISA;

| (b) | rezultatelor obținute de Centrul de competențe, având în vedere misiunea, obiectivele, mandatul și sarcinile sale și, mai ales, eficiența acestuia în ceea ce privește coordonarea fondurilor Uniunii și punerea în comun a expertizei; |
| --- | --- |

(b)

rezultatelor obținute de Centrul de competențe, având în vedere misiunea, obiectivele, mandatul și sarcinile sale și, mai ales, eficiența acestuia în ceea ce privește coordonarea fondurilor Uniunii și punerea în comun a expertizei;

| (c) | coerenței sarcinilor de executare în conformitate cu agenda și cu programul de lucru multianual; |
| --- | --- |

(c)

coerenței sarcinilor de executare în conformitate cu agenda și cu programul de lucru multianual;

| (d) | coordonării și ale cooperării Centrului de competențe cu comitetele programului aferente Orizont Europa și programului „Europa digitală”, îndeosebi cu scopul de a spori coerența și sinergiile cu agenda, programul de lucru anual, programul de lucru multianual, Orizont Europa și cu programul „Europa digitală”; |
| --- | --- |

(d)

coordonării și ale cooperării Centrului de competențe cu comitetele programului aferente Orizont Europa și programului „Europa digitală”, îndeosebi cu scopul de a spori coerența și sinergiile cu agenda, programul de lucru anual, programul de lucru multianual, Orizont Europa și cu programul „Europa digitală”;

| (e) | acțiunilor comune. |
| --- | --- |

(e)

acțiunilor comune.

(4)   După prezentarea raportului de implementare menționat la alineatul (2) de la prezentul articol, Comisia efectuează o evaluare finală a Centrului de competențe, ținând seama de contribuția preliminară a consiliului de conducere, a centrelor naționale de coordonare și a comunității. Evaluarea respectivă menționează sau actualizează, după caz, evaluările menționate la alineatul (3) de la prezentul articol și este efectuată înainte de expirarea perioadei specificate la articolul 47 alineatul (1), pentru a se stabili în timp util dacă este oportun să se prelungească durata mandatului Centrului de competențe după perioada respectivă. Evaluarea respectivă analizează aspectele juridice și administrative în ceea ce privește mandatul Centrului de competențe și potențialul de a crea sinergii și de a evita fragmentarea cu alte instituții, organe, oficii și agenții ale Uniunii.

În cazul în care consideră că existența Centrului de competențe se justifică în continuare în raport cu misiunea, obiectivele, mandatul și sarcinile sale, Comisia poate formula o propunere legislativă de prelungire a duratei mandatului Centrului de competențe prevăzute la articolul 47.

(5)   Pe baza concluziilor raportului de implementare menționat la alineatul (2), Comisia poate lua măsuri adecvate.

(6)   Monitorizarea, evaluarea, eliminarea treptată și reînnoirea contribuției din cadrul Orizont Europa se efectuează în conformitate cu articolele 10, 50 și 52 din Regulamentul (UE) 2021/695 și cu modalitățile de implementare convenite.

(7)   Monitorizarea, raportarea și evaluarea contribuției din cadrul programului „Europa digitală” se efectuează în conformitate cu articolele 24 și 25 din Regulamentul (UE) 2021/694.

(8)   În cazul lichidării Centrului de competențe, Comisia efectuează o evaluare finală a Centrului de competențe în termen de șase luni de la lichidarea acestuia și în orice caz nu mai târziu de doi ani de la declanșarea procedurii de lichidare menționate la articolul 47. Rezultatele evaluării finale respective sunt transmise Parlamentului European și Consiliului.

Articolul 39

Personalitatea juridică a Centrului de competențe

(1)   Centrul de competențe are personalitate juridică.

(2)   În fiecare stat membru, Centrul de competențe dispune de cea mai extinsă capacitate juridică acordată persoanelor juridice în temeiul dreptului statului membru respectiv. În special, acesta poate să achiziționeze sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și poate să se constituie parte în proceduri judiciare.

Articolul 40

Răspunderea Centrului de competențe

(1)   Răspunderea contractuală a Centrului de competențe este reglementată de dreptul aplicabil acordului, deciziei sau contractului în cauză.

(2)   În cazul răspunderii extracontractuale, Centrul de competențe acordă despăgubiri pentru toate prejudiciile provocate de personalul său în exercițiul funcțiunii, în conformitate cu principiile generale comune legislațiilor statelor membre.

(3)   Orice plată efectuată de Centrul de competențe destinată să acopere răspunderea menționată la alineatele (1) și (2), precum și costurile și cheltuielile aferente sunt considerate cheltuieli ale Centrului de competențe și sunt suportate din resursele acestuia.

(4)   Centrul de competențe este singurul responsabil pentru îndeplinirea obligațiilor sale.

Articolul 41

Competența Curții de Justiție a Uniunii Europene și dreptul aplicabil

(1)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competență:

| (a) | pentru a pronunța hotărâri în temeiul unei clauze compromisorii prevăzute în deciziile adoptate de Centrul de competențe sau în acordurile ori contractele încheiate de acesta; |
| --- | --- |

(a)

pentru a pronunța hotărâri în temeiul unei clauze compromisorii prevăzute în deciziile adoptate de Centrul de competențe sau în acordurile ori contractele încheiate de acesta;

| (b) | în litigiile referitoare la despăgubirile acordate pentru prejudiciile cauzate de personalul Centrului de competențe în exercițiul funcțiunii sale; |
| --- | --- |

(b)

în litigiile referitoare la despăgubirile acordate pentru prejudiciile cauzate de personalul Centrului de competențe în exercițiul funcțiunii sale;

| (c) | în litigiile dintre Centrul de competențe și personalul său în limitele și condițiile prevăzute de Statutul funcționarilor. |
| --- | --- |

(c)

în litigiile dintre Centrul de competențe și personalul său în limitele și condițiile prevăzute de Statutul funcționarilor.

(2)   Pentru orice aspect care nu este reglementat prin prezentul regulament sau prin alte acte juridice ale Uniunii, se aplică dreptul statului membru în care se află sediul Centrului de competențe.

Articolul 42

Răspunderea Uniunii și a statelor membre și asigurarea

(1)   Răspunderea financiară a Uniunii și a statelor membre în ceea ce privește datoriile Centrului de competențe se limitează la contribuția lor deja plătită în contul cheltuielilor administrative.

(2)   Centrul de competențe subscrie la o asigurare adecvată și efectuează plățile necesare.

Articolul 43

Conflicte de interese

Consiliul de conducere adoptă norme pentru prevenirea, identificarea și soluționarea conflictelor de interese în rândul membrilor, organelor și personalului său, inclusiv la nivelul directorului executiv. Aceste norme conțin dispozițiile menite să evite un conflict de interese în ceea ce privește reprezentanții membrilor care fac parte din consiliul de conducere, precum și din grupul consultativ strategic, în conformitate cu Regulamentul financiar, inclusiv dispozițiile cu privire la orice declarație de interese. În ceea ce privește conflictele de interese, centrelor naționale de coordonare li se aplică dreptul intern.

Articolul 44

Protecția datelor cu caracter personal

(1)   Prelucrarea datelor cu caracter personal de către Centrul de competențe face obiectul Regulamentului (UE) 2018/1725.

(2)   Consiliul de conducere adoptă măsurile de punere în aplicare menționate la articolul 45 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/1725. Consiliul de conducere poate adopta măsuri suplimentare necesare pentru aplicarea de către Centrul de competențe a regulamentului respectiv.

Articolul 45

Sprijin din partea statului membru gazdă

Centrul de competențe și statul membru gazdă în care se află sediul acestuia pot încheia un acord administrativ referitor la privilegii și imunități, precum și la alte tipuri de sprijin care urmează să fie oferite de statul membru respectiv Centrului de competențe.

CAPITOLUL VI

Dispoziții finale

Articolul 46

Acțiuni inițiale

(1)   Comisiei îi revine răspunderea pentru înființarea și asigurarea exploatării Centrului de competențe în etapa inițială, până când acesta are capacitatea operațională necesară execuției propriului buget. Comisia execută, în conformitate cu dreptul Uniunii, toate acțiunile necesare cu implicarea organelor competente ale Centrului de competențe.

(2)   În sensul alineatului (1) de la prezentul articol, Comisia poate să desemneze un director executiv interimar până la preluarea de către directorul executiv a responsabilităților sale în urma numirii sale de către consiliul de conducere în conformitate cu articolul 16. Directorul executiv interimar îndeplinește sarcinile atribuite directorului executiv și poate fi asistat de un număr limitat de membri ai personalului Comisiei. Comisia poate repartiza un număr limitat de membri ai personalului Centrului de competențe, cu titlu provizoriu.

(3)   După adoptarea a bugetului anual al Centrului de competențe de către consiliul de conducere, directorul executiv interimar poate autoriza toate plățile acoperite de acesta, poate încheia acorduri și contracte, inclusiv contracte de angajare a personalului, și poate adopta decizii, ca urmare a adoptării schemei de personal menționate la articolul 13 alineatul (3) litera (l).

(4)   Directorul executiv interimar stabilește, de comun acord cu directorul executiv și sub rezerva aprobării de către consiliul de conducere, data la care Centrul de competențe va avea capacitatea de a-și executa propriul buget. De la data respectivă, Comisia se abține să angajeze credite și să efectueze plăți pentru activitățile Centrului de competențe.

Articolul 47

Durată

(1)   Centrul de competențe se înființează pentru perioada cuprinsă între 28 iunie 2021 și 31 decembrie 2029.

(2)   Cu excepția cazului în care mandatul Centrului de competențe se prelungește în conformitate cu articolul 38 alineatul (4), procedura de lichidare se declanșează automat la finalul perioadei menționate la alineatul (1) de la prezentul articol.

(3)   În scopul derulării procedurilor de lichidare a Centrului de competențe, consiliul de conducere numește unul sau mai mulți lichidatori care se conformează deciziilor consiliului de conducere.

(4)   În momentul lichidării Centrului de competențe, activele sale sunt utilizate pentru compensarea pasivelor și a cheltuielilor legate de lichidarea sa. Orice surplus se distribuie între Uniune și statele membre contribuitoare, proporțional cu contribuția lor financiară la Centrul de competențe. Orice astfel de surplus distribuit Uniunii se restituie bugetului Uniunii.

Articolul 48

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 mai 2021.

Pentru Parlamentul European

Președintele

D.M. SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  JO C 159, 10.5.2019, p. 63.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 17 aprilie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și poziția în primă lectură a Consiliului din 20 aprilie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Poziția Parlamentului European din 19 mai 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (JO L 194, 19.7.2016, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Programului „Europa digitală” și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (JO L 166, 11.5.2021, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securității cibernetice pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 (Regulamentul privind securitatea cibernetică) (JO L 151, 7.6.2019, p. 15).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 104).

7

(8)  Regulamentul delegat (UE) 2019/715 al Comisiei din 18 decembrie 2018 privind regulamentul financiar cadru pentru organele instituite în temeiul TFUE și al Tratatului Euratom și menționate la articolul 70 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 122, 10.5.2019, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

10

(11)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

11

(12)  Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului din 10 mai 2021 de instituire a programului specific de implementare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE (JO L 167I, 12.5.2021, p. 1).

12

(13)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/173 a Comisiei din 12 februarie 2021 de instituire a Agenției Executive Europene pentru Climă, Infrastructură și Mediu, a Agenției Executive Europene pentru Domeniile Sănătății și Digital, a Agenției Executive Europene pentru Cercetare, a Agenției Executive pentru Consiliul European pentru Inovare și IMM-uri, a Agenției Executive a Consiliului European pentru Cercetare și a Agenției Executive Europene pentru Educație și Cultură și de abrogare a Deciziilor de punere în aplicare 2013/801/UE, 2013/771/UE, 2013/778/UE, 2013/779/UE, 2013/776/UE și 2013/770/UE (JO L 50, 15.2.2021, p. 9).

13

(14)  Regulamentul (UE) 2016/794 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și de înlocuire și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI, 2009/934/JAI, 2009/935/JAI, 2009/936/JAI și 2009/968/JAI ale Consiliului (JO L 135, 24.5.2016, p. 53).

14

(15)  
  JO L 56, 4.3.1968, p. 1.

15

(16)  Decizia 1999/352/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 28 aprilie 1999 de instituire a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) (JO L 136, 31.5.1999, p. 20).

16

(17)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

17

(18)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

18

(19)  Decizia (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei din 13 martie 2015 privind securitatea în cadrul Comisiei (JO L 72, 17.3.2015, p. 41).

19

(20)  Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei din 13 martie 2015 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 72, 17.3.2015, p. 53).

20

---

| 8.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 202/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 202/32

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/888 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 20 mai 2021

de instituire a Programului „Corpul european de solidaritate” și de abrogare a Regulamentelor (UE) 2018/1475 și (UE) nr. 375/2014

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 165 alineatul (4), articolul 166 alineatul (4) și articolul 214 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Uniunea este construită pe solidaritate, atât între cetățenii săi, cât și între statele membre. Această valoare comună și universală ghidează acțiunile Uniunii și oferă unitatea necesară pentru a face față provocărilor societale actuale și viitoare, la a căror abordare tinerii europeni sunt dornici să contribuie, exprimându-și solidaritatea în practică. Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) subliniază că solidaritatea este unul dintre principiile esențiale ale Uniunii. Principiul solidarității este, de asemenea, menționat la articolul 21 alineatul (1) din TUE ca fiind unul dintre elementele care stau la baza acțiunii externe a Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea este construită pe solidaritate, atât între cetățenii săi, cât și între statele membre. Această valoare comună și universală ghidează acțiunile Uniunii și oferă unitatea necesară pentru a face față provocărilor societale actuale și viitoare, la a căror abordare tinerii europeni sunt dornici să contribuie, exprimându-și solidaritatea în practică. Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) subliniază că solidaritatea este unul dintre principiile esențiale ale Uniunii. Principiul solidarității este, de asemenea, menționat la articolul 21 alineatul (1) din TUE ca fiind unul dintre elementele care stau la baza acțiunii externe a Uniunii.

| (2) | Având în vedere amplificarea semnificativă a nevoilor umanitare la nivel mondial și pentru a promova într-o mai mare măsură solidaritatea și a spori vizibilitatea ajutorului umanitar în rândul cetățenilor Uniunii, trebuie dezvoltată solidaritatea între statele membre și între Uniune și țările terțe afectate de dezastre naturale sau provocate de om. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere amplificarea semnificativă a nevoilor umanitare la nivel mondial și pentru a promova într-o mai mare măsură solidaritatea și a spori vizibilitatea ajutorului umanitar în rândul cetățenilor Uniunii, trebuie dezvoltată solidaritatea între statele membre și între Uniune și țările terțe afectate de dezastre naturale sau provocate de om.

| (3) | Acțiunile de voluntariat pentru ajutor umanitar ar trebui să contribuie la dezvoltarea unui răspuns umanitar bazat pe nevoi și să fie ghidat de Consensul european privind ajutorul umanitar prevăzut în Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, intitulată „Consensul european privind ajutorul umanitar” (4). Ar trebui promovate dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului. |
| --- | --- |

(3)

Acțiunile de voluntariat pentru ajutor umanitar ar trebui să contribuie la dezvoltarea unui răspuns umanitar bazat pe nevoi și să fie ghidat de Consensul european privind ajutorul umanitar prevăzut în Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, intitulată „Consensul european privind ajutorul umanitar” (4). Ar trebui promovate dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului.

| (4) | Acolo unde este cazul, ar trebui să se țină seama de rolul central și global de coordonare al Oficiului pentru coordonarea afacerilor umanitare al Organizației Națiunilor Unite (ONU) pentru promovarea unui răspuns internațional coerent la crizele umanitare. |
| --- | --- |

(4)

Acolo unde este cazul, ar trebui să se țină seama de rolul central și global de coordonare al Oficiului pentru coordonarea afacerilor umanitare al Organizației Națiunilor Unite (ONU) pentru promovarea unui răspuns internațional coerent la crizele umanitare.

| (5) | Acțiunile de voluntariat pentru ajutor umanitar ar trebui să contribuie la un răspuns umanitar adecvat, care să consolideze perspectiva de gen în contextul politicii Uniunii privind ajutorul umanitar și să promoveze acțiuni umanitare adecvate pentru nevoile specifice ale femeilor și bărbaților de toate vârstele. Acțiunile de voluntariat pentru ajutor umanitar ar trebui să țină cont de nevoile și de posibilitățile persoanelor aflate în situațiile cele mai vulnerabile, inclusiv femei și copii, precum și ale persoanelor expuse cel mai mult riscurilor. |
| --- | --- |

(5)

Acțiunile de voluntariat pentru ajutor umanitar ar trebui să contribuie la un răspuns umanitar adecvat, care să consolideze perspectiva de gen în contextul politicii Uniunii privind ajutorul umanitar și să promoveze acțiuni umanitare adecvate pentru nevoile specifice ale femeilor și bărbaților de toate vârstele. Acțiunile de voluntariat pentru ajutor umanitar ar trebui să țină cont de nevoile și de posibilitățile persoanelor aflate în situațiile cele mai vulnerabile, inclusiv femei și copii, precum și ale persoanelor expuse cel mai mult riscurilor.

| (6) | Acțiunile de voluntariat pentru ajutor umanitar ar trebui să își propună să contribuie cât mai mult posibil la sporirea eficacității și eficienței ajutorului umanitar oferit de Uniune, în conformitate cu principiile referitoare la bunele practici în materie de donații în domeniul acțiunilor umanitare. |
| --- | --- |

(6)

Acțiunile de voluntariat pentru ajutor umanitar ar trebui să își propună să contribuie cât mai mult posibil la sporirea eficacității și eficienței ajutorului umanitar oferit de Uniune, în conformitate cu principiile referitoare la bunele practici în materie de donații în domeniul acțiunilor umanitare.

| (7) | Discursul din 14 septembrie 2016 privind starea Uniunii a subliniat necesitatea de a investi în tineri și a anunțat instituirea unui Corp european de solidaritate, menit să le ofere tinerilor din întreaga Uniune oportunitatea de a-și aduce o contribuție semnificativă în societate, de a da dovadă de solidaritate și de a-și dezvolta abilitățile, permițându-le să dobândească nu doar experiență profesională, ci și o experiență de viață de neprețuit. |
| --- | --- |

(7)

Discursul din 14 septembrie 2016 privind starea Uniunii a subliniat necesitatea de a investi în tineri și a anunțat instituirea unui Corp european de solidaritate, menit să le ofere tinerilor din întreaga Uniune oportunitatea de a-și aduce o contribuție semnificativă în societate, de a da dovadă de solidaritate și de a-și dezvolta abilitățile, permițându-le să dobândească nu doar experiență profesională, ci și o experiență de viață de neprețuit.

| (8) | În comunicarea sa din 7 decembrie 2016 intitulată „Spre un Corp european de solidaritate”, Comisia a subliniat necesitatea de a consolida fundamentele activităților de solidaritate întreprinse pe teritoriul Europei, de a le oferi tinerilor oportunități mai multe și mai bune de a se implica în activități de solidaritate, care să acopere o gamă largă de domenii, și de a sprijini actorii naționali, regionali și locali în eforturile depuse pentru a face față diferitelor provocări și crize. Comunicarea respectivă a lansat o primă etapă a Corpului european de solidaritate, prin care au fost mobilizate resurse din diferite programe ale Uniunii pentru a le oferi tinerilor din întreaga Uniune oportunități de voluntariat, de stagii sau de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(8)

În comunicarea sa din 7 decembrie 2016 intitulată „Spre un Corp european de solidaritate”, Comisia a subliniat necesitatea de a consolida fundamentele activităților de solidaritate întreprinse pe teritoriul Europei, de a le oferi tinerilor oportunități mai multe și mai bune de a se implica în activități de solidaritate, care să acopere o gamă largă de domenii, și de a sprijini actorii naționali, regionali și locali în eforturile depuse pentru a face față diferitelor provocări și crize. Comunicarea respectivă a lansat o primă etapă a Corpului european de solidaritate, prin care au fost mobilizate resurse din diferite programe ale Uniunii pentru a le oferi tinerilor din întreaga Uniune oportunități de voluntariat, de stagii sau de locuri de muncă.

| (9) | În contextul prezentului regulament, „solidaritatea” este înțeleasă ca un simț al responsabilității individuale și colective pentru realizarea binelui comun, exprimat prin acțiuni concrete. |
| --- | --- |

(9)

În contextul prezentului regulament, „solidaritatea” este înțeleasă ca un simț al responsabilității individuale și colective pentru realizarea binelui comun, exprimat prin acțiuni concrete.

| (10) | A contribui la sprijinirea persoanelor și a comunităților din afara Uniunii care au nevoie de ajutor umanitar, pe baza principiilor fundamentale ale umanității, neutralității, imparțialității și independenței, reprezintă o modalitate importantă de exprimare a solidarității. |
| --- | --- |

(10)

A contribui la sprijinirea persoanelor și a comunităților din afara Uniunii care au nevoie de ajutor umanitar, pe baza principiilor fundamentale ale umanității, neutralității, imparțialității și independenței, reprezintă o modalitate importantă de exprimare a solidarității.

| (11) | Este necesar să se dezvolte și mai mult solidaritatea cu victimele crizelor și dezastrelor din țările terțe și să crească atât nivelul de conștientizare al cetățenilor Uniunii cu privire la ajutorul umanitar și la voluntariat în general, cât și vizibilitatea acestora, ca activitate pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

(11)

Este necesar să se dezvolte și mai mult solidaritatea cu victimele crizelor și dezastrelor din țările terțe și să crească atât nivelul de conștientizare al cetățenilor Uniunii cu privire la ajutorul umanitar și la voluntariat în general, cât și vizibilitatea acestora, ca activitate pe tot parcursul vieții.

| (12) | Uniunea și statele membre s-au angajat să pună în aplicare Agenda ONU 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele sale de dezvoltare durabilă, atât pe plan intern, cât și prin acțiuni externe. |
| --- | --- |

(12)

Uniunea și statele membre s-au angajat să pună în aplicare Agenda ONU 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele sale de dezvoltare durabilă, atât pe plan intern, cât și prin acțiuni externe.

| (13) | În concluziile sale din 19 mai 2017 privind operaționalizarea legăturii dintre domeniul umanitar și cel al dezvoltării, Consiliul a recunoscut necesitatea de a consolida reziliența prin asigurarea unei legături mai bune între asistența umanitară și cooperarea pentru dezvoltare și de a consolida în continuare legăturile operaționale între abordările complementare ale asistenței umanitare, cooperării pentru dezvoltare și prevenirii conflictelor. |
| --- | --- |

(13)

În concluziile sale din 19 mai 2017 privind operaționalizarea legăturii dintre domeniul umanitar și cel al dezvoltării, Consiliul a recunoscut necesitatea de a consolida reziliența prin asigurarea unei legături mai bune între asistența umanitară și cooperarea pentru dezvoltare și de a consolida în continuare legăturile operaționale între abordările complementare ale asistenței umanitare, cooperării pentru dezvoltare și prevenirii conflictelor.

| (14) | Tinerilor ar trebui să li se ofere oportunități ușor accesibile și incluzive de a se implica în activități de solidaritate, care să le permită să își manifeste angajamentul în beneficiul comunităților, dobândind în același timp experiență, cunoștințe, abilități și competențe utile pentru dezvoltarea lor personală, educațională, socială, civică și profesională și îmbunătățindu-și astfel capacitatea de inserție profesională. Activitățile de solidaritate respective ar trebui să sprijine, de asemenea, mobilitatea voluntarilor tineri, conștientizarea interculturală și dialogul intercultural. |
| --- | --- |

(14)

Tinerilor ar trebui să li se ofere oportunități ușor accesibile și incluzive de a se implica în activități de solidaritate, care să le permită să își manifeste angajamentul în beneficiul comunităților, dobândind în același timp experiență, cunoștințe, abilități și competențe utile pentru dezvoltarea lor personală, educațională, socială, civică și profesională și îmbunătățindu-și astfel capacitatea de inserție profesională. Activitățile de solidaritate respective ar trebui să sprijine, de asemenea, mobilitatea voluntarilor tineri, conștientizarea interculturală și dialogul intercultural.

| (15) | Activitățile de solidaritate propuse tinerilor ar trebui să le permită acestora să contribuie în mod concret și benefic. Activitățile de solidaritate ar trebui să răspundă unor nevoi societale nesatisfăcute și să contribuie la consolidarea comunităților și la participarea civică. Activitățile de solidaritate ar trebui să ofere tinerilor posibilitatea de a dobândi cunoștințe, aptitudini și competențe valoroase. Activitățile de solidaritate ar trebui să fie accesibile tinerilor din punct de vedere financiar și să fie desfășurate în condiții sigure și sănătoase. |
| --- | --- |

(15)

Activitățile de solidaritate propuse tinerilor ar trebui să le permită acestora să contribuie în mod concret și benefic. Activitățile de solidaritate ar trebui să răspundă unor nevoi societale nesatisfăcute și să contribuie la consolidarea comunităților și la participarea civică. Activitățile de solidaritate ar trebui să ofere tinerilor posibilitatea de a dobândi cunoștințe, aptitudini și competențe valoroase. Activitățile de solidaritate ar trebui să fie accesibile tinerilor din punct de vedere financiar și să fie desfășurate în condiții sigure și sănătoase.

| (16) | Programul „Corpul european de solidaritate” (denumit în continuare „programul”) servește drept punct unic de acces pentru activitățile de solidaritate din întreaga Uniune și de dincolo de frontierele acesteia. Pentru a maximiza eficacitatea finanțării din partea Uniunii și impactul programului, Comisia ar trebui să încerce să stabilească sinergii între toate programele relevante în mod coerent, dar fără ca astfel de sinergii să conducă la utilizarea fondurilor în alte scopuri decât cele prevăzute în prezentul regulament. Ar trebui asigurate coerența și complementaritatea cu alte politici relevante ale Uniunii, precum Strategia Uniunii Europene pentru tineret pentru perioada 2019-2027 (5), și cu alte programe relevante ale Uniunii, în special programul Erasmus+, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Programul se bazează pe punctele forte și pe sinergiile programelor anterioare și ale celor existente, în special ale Serviciului european de voluntariat, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) și ale inițiativei Voluntari UE pentru ajutor umanitar, instituită prin Regulamentul (UE) nr. 375/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8). De asemenea, ar trebui asigurată complementaritatea cu rețelele existente la nivelul Uniunii care sunt relevante pentru activitățile programului, cum ar fi rețeaua Eurodesk. În plus, ar trebui să se asigure complementaritatea între sistemele conexe existente, în special sistemele naționale de solidaritate, cum ar fi sistemele de voluntariat, de serviciu civic și de mobilitate pentru tineri, și program, pentru a consolida și îmbogăți reciproc impactul și calitățile acestor sisteme și, după caz, pentru a valorifica bunele practici. Programul nu ar trebui să fie un înlocuitor pentru sistemele naționale similare. Ar trebui asigurat accesul egal al tuturor tinerilor la activitățile naționale de solidaritate. |
| --- | --- |

(16)

Programul „Corpul european de solidaritate” (denumit în continuare „programul”) servește drept punct unic de acces pentru activitățile de solidaritate din întreaga Uniune și de dincolo de frontierele acesteia. Pentru a maximiza eficacitatea finanțării din partea Uniunii și impactul programului, Comisia ar trebui să încerce să stabilească sinergii între toate programele relevante în mod coerent, dar fără ca astfel de sinergii să conducă la utilizarea fondurilor în alte scopuri decât cele prevăzute în prezentul regulament. Ar trebui asigurate coerența și complementaritatea cu alte politici relevante ale Uniunii, precum Strategia Uniunii Europene pentru tineret pentru perioada 2019-2027 (5), și cu alte programe relevante ale Uniunii, în special programul Erasmus+, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Programul se bazează pe punctele forte și pe sinergiile programelor anterioare și ale celor existente, în special ale Serviciului european de voluntariat, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) și ale inițiativei Voluntari UE pentru ajutor umanitar, instituită prin Regulamentul (UE) nr. 375/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (8). De asemenea, ar trebui asigurată complementaritatea cu rețelele existente la nivelul Uniunii care sunt relevante pentru activitățile programului, cum ar fi rețeaua Eurodesk. În plus, ar trebui să se asigure complementaritatea între sistemele conexe existente, în special sistemele naționale de solidaritate, cum ar fi sistemele de voluntariat, de serviciu civic și de mobilitate pentru tineri, și program, pentru a consolida și îmbogăți reciproc impactul și calitățile acestor sisteme și, după caz, pentru a valorifica bunele practici. Programul nu ar trebui să fie un înlocuitor pentru sistemele naționale similare. Ar trebui asigurat accesul egal al tuturor tinerilor la activitățile naționale de solidaritate.

| (17) | Programul ar trebui să fie instituit pentru o perioadă de șapte ani, pentru a alinia durata acestuia cu cea a cadrului financiar multianual pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2027 (denumit în continuare „CFM 2021-2027”) stabilit în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (9). |
| --- | --- |

(17)

Programul ar trebui să fie instituit pentru o perioadă de șapte ani, pentru a alinia durata acestuia cu cea a cadrului financiar multianual pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2027 (denumit în continuare „CFM 2021-2027”) stabilit în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (9).

| (18) | În ceea ce privește interpretarea actelor juridice conexe ale Uniunii, este oportun ca atât voluntariatul transfrontalier, cât și voluntariatul care continuă să fie sprijinit în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, să fie considerate echivalente cu voluntariatul efectuat în cadrul Serviciului european de voluntariat. |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește interpretarea actelor juridice conexe ale Uniunii, este oportun ca atât voluntariatul transfrontalier, cât și voluntariatul care continuă să fie sprijinit în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, să fie considerate echivalente cu voluntariatul efectuat în cadrul Serviciului european de voluntariat.

| (19) | Programul vizează să le ofere tinerilor noi oportunități de a desfășura activități de voluntariat în domenii legate de solidaritate, precum și de a concepe și a elabora proiecte de solidaritate din proprie inițiativă. Respectivele oportunități contribuie la consolidarea dezvoltării personale, educaționale, sociale, civice și profesionale a tinerilor. De asemenea, programul ar trebui să sprijine activitățile de networking pentru participanții și organizațiile participante și măsurile de asigurare a calității activităților sprijinite și de creștere a validării cunoștințelor dobândite de participanți. Prin urmare, programul vizează, de asemenea, să contribuie la cooperarea europeană care prezintă importanță pentru tineri și să crească nivelul de conștientizare cu privire la impactul pozitiv al acestei cooperări. Este oportun ca activitățile de solidaritate oferite să urmeze o procedură clară și detaliată, adresată participanților și organizațiilor participante, care să stabilească etapele tuturor fazelor activităților de solidaritate. |
| --- | --- |

(19)

Programul vizează să le ofere tinerilor noi oportunități de a desfășura activități de voluntariat în domenii legate de solidaritate, precum și de a concepe și a elabora proiecte de solidaritate din proprie inițiativă. Respectivele oportunități contribuie la consolidarea dezvoltării personale, educaționale, sociale, civice și profesionale a tinerilor. De asemenea, programul ar trebui să sprijine activitățile de networking pentru participanții și organizațiile participante și măsurile de asigurare a calității activităților sprijinite și de creștere a validării cunoștințelor dobândite de participanți. Prin urmare, programul vizează, de asemenea, să contribuie la cooperarea europeană care prezintă importanță pentru tineri și să crească nivelul de conștientizare cu privire la impactul pozitiv al acestei cooperări. Este oportun ca activitățile de solidaritate oferite să urmeze o procedură clară și detaliată, adresată participanților și organizațiilor participante, care să stabilească etapele tuturor fazelor activităților de solidaritate.

| (20) | Activitățile de solidaritate ar trebui să aibă o potențială valoare adăugată europeană și ar trebui să fie benefice pentru comunități și să promoveze în același timp dezvoltarea personală, educațională, socială, civică și profesională a participanților. Activitățile de solidaritate ar trebui să fie desfășurate în legătură cu diferite domenii, precum: educația și formarea; lucrul cu tinerii; ocuparea forței de muncă; egalitatea de gen; antreprenoriatul și, în special, antreprenoriatul social; cetățenia și participarea democratică; conștientizarea interculturală și dialogul intercultural; incluziunea socială; incluziunea persoanelor cu handicap; protecția mediului și a naturii; acțiunile în domeniul climei; prevenirea dezastrelor, pregătirea pentru cazul în care acestea se produc și înlăturarea consecințelor acestora; agricultura și dezvoltarea rurală; aprovizionarea cu produse alimentare și nealimentare; sănătatea și bunăstarea personală; cultura, inclusiv patrimoniul cultural; creativitatea; educația fizică și sportul; asistența socială și protecția socială; primirea și integrarea resortisanților țărilor terțe, ținând cont totodată de provocările cu care se confruntă persoanele provenite dintr-un context de migrație; cooperarea și coeziunea teritorială; și cooperarea transfrontalieră. Activitățile de solidaritate ar trebui să includă o componentă importantă de învățare și formare, asigurată prin intermediul unor activități relevante oferite participanților înaintea, în timpul și după încheierea activității de solidaritate în cauză. |
| --- | --- |

(20)

Activitățile de solidaritate ar trebui să aibă o potențială valoare adăugată europeană și ar trebui să fie benefice pentru comunități și să promoveze în același timp dezvoltarea personală, educațională, socială, civică și profesională a participanților. Activitățile de solidaritate ar trebui să fie desfășurate în legătură cu diferite domenii, precum: educația și formarea; lucrul cu tinerii; ocuparea forței de muncă; egalitatea de gen; antreprenoriatul și, în special, antreprenoriatul social; cetățenia și participarea democratică; conștientizarea interculturală și dialogul intercultural; incluziunea socială; incluziunea persoanelor cu handicap; protecția mediului și a naturii; acțiunile în domeniul climei; prevenirea dezastrelor, pregătirea pentru cazul în care acestea se produc și înlăturarea consecințelor acestora; agricultura și dezvoltarea rurală; aprovizionarea cu produse alimentare și nealimentare; sănătatea și bunăstarea personală; cultura, inclusiv patrimoniul cultural; creativitatea; educația fizică și sportul; asistența socială și protecția socială; primirea și integrarea resortisanților țărilor terțe, ținând cont totodată de provocările cu care se confruntă persoanele provenite dintr-un context de migrație; cooperarea și coeziunea teritorială; și cooperarea transfrontalieră. Activitățile de solidaritate ar trebui să includă o componentă importantă de învățare și formare, asigurată prin intermediul unor activități relevante oferite participanților înaintea, în timpul și după încheierea activității de solidaritate în cauză.

| (21) | Voluntariatul, atât pe teritoriul Uniunii, cât și dincolo de frontierele acesteia, constituie o bogată experiență în contextul învățării nonformale și informale și stimulează dezvoltarea personală, socio-educațională și profesională a tinerilor, cetățenia activă, participarea civică și capacitatea de inserție profesională. Voluntariatul nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra locurilor de muncă remunerate potențiale sau existente și nu ar trebui să fie considerat ca un substitut al acestora. Comisia și statele membre ar trebui să coopereze în ceea ce privește politicile de voluntariat în domeniul tineretului prin metoda deschisă de coordonare. |
| --- | --- |

(21)

Voluntariatul, atât pe teritoriul Uniunii, cât și dincolo de frontierele acesteia, constituie o bogată experiență în contextul învățării nonformale și informale și stimulează dezvoltarea personală, socio-educațională și profesională a tinerilor, cetățenia activă, participarea civică și capacitatea de inserție profesională. Voluntariatul nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra locurilor de muncă remunerate potențiale sau existente și nu ar trebui să fie considerat ca un substitut al acestora. Comisia și statele membre ar trebui să coopereze în ceea ce privește politicile de voluntariat în domeniul tineretului prin metoda deschisă de coordonare.

| (22) | Spiritul de inițiativă al tinerilor reprezintă un atu important pentru societate și pentru piața forței de muncă. Programul contribuie la promovarea acestui spirit de inițiativă, oferindu-le tinerilor oportunitatea de a concepe și a pune în aplicare propriile proiecte de solidaritate cu scopul de a aborda provocări specifice în beneficiul comunităților lor locale. Proiectele de solidaritate oferă ocazia de a testa idei și soluții inovatoare privind provocările comune printr-o abordare de jos în sus și îi sprijină pe tineri să fie ei înșiși promotorii acțiunilor de solidaritate. Proiectele de solidaritate servesc, de asemenea, drept rampă de lansare pentru implicarea ulterioară în activități de solidaritate și sunt un prim pas în a încuraja participanții să se implice în activități profesionale independente și să fie în continuare cetățeni activi în calitate de voluntari, de stagiari sau de angajați în asociații, organizații neguvernamentale sau alte organisme active în domeniul solidarității, în sectorul nonprofit și în cel al tineretului. |
| --- | --- |

(22)

Spiritul de inițiativă al tinerilor reprezintă un atu important pentru societate și pentru piața forței de muncă. Programul contribuie la promovarea acestui spirit de inițiativă, oferindu-le tinerilor oportunitatea de a concepe și a pune în aplicare propriile proiecte de solidaritate cu scopul de a aborda provocări specifice în beneficiul comunităților lor locale. Proiectele de solidaritate oferă ocazia de a testa idei și soluții inovatoare privind provocările comune printr-o abordare de jos în sus și îi sprijină pe tineri să fie ei înșiși promotorii acțiunilor de solidaritate. Proiectele de solidaritate servesc, de asemenea, drept rampă de lansare pentru implicarea ulterioară în activități de solidaritate și sunt un prim pas în a încuraja participanții să se implice în activități profesionale independente și să fie în continuare cetățeni activi în calitate de voluntari, de stagiari sau de angajați în asociații, organizații neguvernamentale sau alte organisme active în domeniul solidarității, în sectorul nonprofit și în cel al tineretului.

| (23) | Participanții la voluntariat (denumiți în continuare „voluntari”) pot contribui la consolidarea capacității Uniunii de a oferi ajutor umanitar bazat pe nevoi și principial și pot contribui la creșterea eficacității sectorului umanitar cu condiția ca aceștia să fie selectați, formați și pregătiți în mod adecvat pentru a fi trimiși pe teren, astfel încât să se garanteze că ei au aptitudinile și competențele necesare pentru a ajuta în modul cel mai eficace persoanele aflate în dificultate, și cu condiția ca ei să beneficieze de un sprijin și de o supraveghere suficiente în locul unde se desfășoară activitatea de voluntariat. Prin urmare, îndrumătorii, mentorii și experții cu pregătire și instruire de înalt nivel și cu experiență joacă un rol important în asigurarea eficacității răspunsului umanitar pe teren și în sprijinirea voluntarilor, ca parte a voluntariatului. Astfel de îndrumători, mentori și experți pot fi implicați în voluntariat pentru a ghida și a însoți voluntarii și pentru a ajuta și a sprijini componentele voluntariatului axate pe dezvoltare și pe consolidarea capacităților, întărind astfel rețelele și comunitățile locale. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită capacității organizațiilor-gazdă din țările terțe și necesității de a integra voluntariatul în contextul local și de a facilita interacțiunea voluntarilor cu actorii din domeniul umanitar de la nivel local, cu comunitatea-gazdă și cu societatea civilă locală. |
| --- | --- |

(23)

Participanții la voluntariat (denumiți în continuare „voluntari”) pot contribui la consolidarea capacității Uniunii de a oferi ajutor umanitar bazat pe nevoi și principial și pot contribui la creșterea eficacității sectorului umanitar cu condiția ca aceștia să fie selectați, formați și pregătiți în mod adecvat pentru a fi trimiși pe teren, astfel încât să se garanteze că ei au aptitudinile și competențele necesare pentru a ajuta în modul cel mai eficace persoanele aflate în dificultate, și cu condiția ca ei să beneficieze de un sprijin și de o supraveghere suficiente în locul unde se desfășoară activitatea de voluntariat. Prin urmare, îndrumătorii, mentorii și experții cu pregătire și instruire de înalt nivel și cu experiență joacă un rol important în asigurarea eficacității răspunsului umanitar pe teren și în sprijinirea voluntarilor, ca parte a voluntariatului. Astfel de îndrumători, mentori și experți pot fi implicați în voluntariat pentru a ghida și a însoți voluntarii și pentru a ajuta și a sprijini componentele voluntariatului axate pe dezvoltare și pe consolidarea capacităților, întărind astfel rețelele și comunitățile locale. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită capacității organizațiilor-gazdă din țările terțe și necesității de a integra voluntariatul în contextul local și de a facilita interacțiunea voluntarilor cu actorii din domeniul umanitar de la nivel local, cu comunitatea-gazdă și cu societatea civilă locală.

| (24) | Este important ca participanții și organizațiile participante să aibă sentimentul apartenenței la o comunitate de persoane și entități care se angajează să întărească solidaritatea în întreaga Europă. În același timp, organizațiile participante au nevoie de sprijin pentru a-și îmbunătăți capacitatea de a propune activități de solidaritate de calitate unui număr din ce în ce mai mare de participanți. Programul ar trebui să sprijine activitățile de networking care vizează consolidarea implicării participanților și a organizațiilor participante într-o astfel de comunitate, promovarea unui spirit al programului și încurajarea schimbului de practici și experiențe utile. De asemenea, activitățile de networking ar trebui să contribuie la creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește programul în rândul actorilor publici și privați și la facilitarea și colectarea de feedback din partea participanților și a organizațiilor participante cu privire la implementarea programului. |
| --- | --- |

(24)

Este important ca participanții și organizațiile participante să aibă sentimentul apartenenței la o comunitate de persoane și entități care se angajează să întărească solidaritatea în întreaga Europă. În același timp, organizațiile participante au nevoie de sprijin pentru a-și îmbunătăți capacitatea de a propune activități de solidaritate de calitate unui număr din ce în ce mai mare de participanți. Programul ar trebui să sprijine activitățile de networking care vizează consolidarea implicării participanților și a organizațiilor participante într-o astfel de comunitate, promovarea unui spirit al programului și încurajarea schimbului de practici și experiențe utile. De asemenea, activitățile de networking ar trebui să contribuie la creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește programul în rândul actorilor publici și privați și la facilitarea și colectarea de feedback din partea participanților și a organizațiilor participante cu privire la implementarea programului.

| (25) | O atenție deosebită ar trebui să fie acordată asigurării calității activităților de solidaritate și a oportunităților propuse în cadrul programului, în special oferindu-le participanților cursuri de formare online sau offline, asistență lingvistică și administrativă înainte, în timpul și după încheierea activității de solidaritate în cauză, precum și polițe de asigurare, inclusiv asigurare de accidente, de îmbolnăvire sau de răspundere civilă. Ar trebui garantată validarea cunoștințelor, a abilităților și a competențelor dobândite de participanți ca urmare a experienței acumulate în cadrul programului. Securitatea și siguranța participanților, a organizațiilor participante și a beneficiarilor vizați rămân de o importanță capitală. Asemenea securitate și siguranță ar trebui să includă cerințe adecvate de autorizare a participanților care lucrează cu grupuri vulnerabile, în conformitate cu dreptul intern aplicabil. Toate activitățile de solidaritate ar trebui să respecte principiul „a nu prejudicia” și ar trebui să fie puse în aplicare ținând seama în mod corespunzător de impactul unor circumstanțe neprevăzute, cum ar fi crizele de mediu, conflictele sau pandemiile. Voluntarii ar trebui să nu fie mobilizați pentru operațiuni desfășurate în zone de conflict armat internațional sau fără caracter internațional sau în structuri care nu respectă standardele internaționale în domeniul drepturilor omului. |
| --- | --- |

(25)

O atenție deosebită ar trebui să fie acordată asigurării calității activităților de solidaritate și a oportunităților propuse în cadrul programului, în special oferindu-le participanților cursuri de formare online sau offline, asistență lingvistică și administrativă înainte, în timpul și după încheierea activității de solidaritate în cauză, precum și polițe de asigurare, inclusiv asigurare de accidente, de îmbolnăvire sau de răspundere civilă. Ar trebui garantată validarea cunoștințelor, a abilităților și a competențelor dobândite de participanți ca urmare a experienței acumulate în cadrul programului. Securitatea și siguranța participanților, a organizațiilor participante și a beneficiarilor vizați rămân de o importanță capitală. Asemenea securitate și siguranță ar trebui să includă cerințe adecvate de autorizare a participanților care lucrează cu grupuri vulnerabile, în conformitate cu dreptul intern aplicabil. Toate activitățile de solidaritate ar trebui să respecte principiul „a nu prejudicia” și ar trebui să fie puse în aplicare ținând seama în mod corespunzător de impactul unor circumstanțe neprevăzute, cum ar fi crizele de mediu, conflictele sau pandemiile. Voluntarii ar trebui să nu fie mobilizați pentru operațiuni desfășurate în zone de conflict armat internațional sau fără caracter internațional sau în structuri care nu respectă standardele internaționale în domeniul drepturilor omului.

| (26) | Programul ar trebui să respecte principiile prevăzute în Orientările UE din 2017 pentru promovarea și protecția drepturilor copilului și la articolul 9 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

(26)

Programul ar trebui să respecte principiile prevăzute în Orientările UE din 2017 pentru promovarea și protecția drepturilor copilului și la articolul 9 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap.

| (27) | Pentru a asigura faptul că activitățile programului au un impact asupra dezvoltării personale, educaționale, sociale, culturale, civice și profesionale a participanților, cunoștințele, abilitățile și competențele care constituie rezultate ale învățării ca urmare a activității în cauză ar trebui să fie identificate și documentate în mod corespunzător. În acest scop, ar trebui să se încurajeze utilizarea unor instrumente eficace la nivelul Uniunii și la nivel național pentru recunoașterea învățării nonformale și informale, precum Youthpass și Europass, după caz, în funcție de circumstanțele și particularitățile de la nivel național, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 (10). |
| --- | --- |

(27)

Pentru a asigura faptul că activitățile programului au un impact asupra dezvoltării personale, educaționale, sociale, culturale, civice și profesionale a participanților, cunoștințele, abilitățile și competențele care constituie rezultate ale învățării ca urmare a activității în cauză ar trebui să fie identificate și documentate în mod corespunzător. În acest scop, ar trebui să se încurajeze utilizarea unor instrumente eficace la nivelul Uniunii și la nivel național pentru recunoașterea învățării nonformale și informale, precum Youthpass și Europass, după caz, în funcție de circumstanțele și particularitățile de la nivel național, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 (10).

| (28) | Comisia și agențiile naționale ar trebui, totodată, să îi încurajeze pe foștii participanți să-și împărtășească experiențele prin intermediul rețelelor de tineret, al instituțiilor de educație și al atelierelor, în calitate de ambasadori sau de membri ai unei rețele. Foștii participanți ar putea, de asemenea, să contribuie la formarea participanților. |
| --- | --- |

(28)

Comisia și agențiile naționale ar trebui, totodată, să îi încurajeze pe foștii participanți să-și împărtășească experiențele prin intermediul rețelelor de tineret, al instituțiilor de educație și al atelierelor, în calitate de ambasadori sau de membri ai unei rețele. Foștii participanți ar putea, de asemenea, să contribuie la formarea participanților.

| (29) | O etichetă de calitate ar trebui să garanteze faptul că organizațiile participante respectă principiile și cerințele programului în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile care le revin în toate etapele experienței de solidaritate. |
| --- | --- |

(29)

O etichetă de calitate ar trebui să garanteze faptul că organizațiile participante respectă principiile și cerințele programului în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile care le revin în toate etapele experienței de solidaritate.

| (30) | Orice entitate care dorește să participe la program ar trebui să primească o etichetă de calitate, cu respectarea condițiilor corespunzătoare. Organismele de implementare a programului ar trebui să desfășoare procesul care conduce la atribuirea unei etichete de calitate în mod continuu. Organismele de implementare a programului ar trebui să reevalueze periodic dacă entitățile continuă să îndeplinească condițiile care au condus la atribuirea etichetelor lor de calitate. O etichetă de calitate ar trebui să fie revocată în cazul în care se constată, cu ocazia verificărilor efectuate de organismele de implementare a programului, că entitatea în cauză nu mai îndeplinește condițiile respective. Procesul administrativ pentru atribuirea unei etichete de calitate ar trebui redus la minimum pentru a evita descurajarea organizațiilor mai mici. |
| --- | --- |

(30)

Orice entitate care dorește să participe la program ar trebui să primească o etichetă de calitate, cu respectarea condițiilor corespunzătoare. Organismele de implementare a programului ar trebui să desfășoare procesul care conduce la atribuirea unei etichete de calitate în mod continuu. Organismele de implementare a programului ar trebui să reevalueze periodic dacă entitățile continuă să îndeplinească condițiile care au condus la atribuirea etichetelor lor de calitate. O etichetă de calitate ar trebui să fie revocată în cazul în care se constată, cu ocazia verificărilor efectuate de organismele de implementare a programului, că entitatea în cauză nu mai îndeplinește condițiile respective. Procesul administrativ pentru atribuirea unei etichete de calitate ar trebui redus la minimum pentru a evita descurajarea organizațiilor mai mici.

| (31) | O entitate care dorește să solicite finanțare pentru a propune activități de solidaritate în cadrul programului ar trebui să primească mai întâi o etichetă de calitate. Această condiție prealabilă nu ar trebui să se aplice persoanelor fizice care solicită sprijin financiar în numele unui grup informal de participanți pentru proiectele lor de solidaritate. Obținerea unei etichete de calitate nu ar trebui însă să conducă în mod automat la finanțare în cadrul programului. |
| --- | --- |

(31)

O entitate care dorește să solicite finanțare pentru a propune activități de solidaritate în cadrul programului ar trebui să primească mai întâi o etichetă de calitate. Această condiție prealabilă nu ar trebui să se aplice persoanelor fizice care solicită sprijin financiar în numele unui grup informal de participanți pentru proiectele lor de solidaritate. Obținerea unei etichete de calitate nu ar trebui însă să conducă în mod automat la finanțare în cadrul programului.

| (32) | Ca regulă generală, cererile de finanțare ar trebui să fie depuse la agenția națională a țării în care se află organizația participantă. Cererile de finanțare pentru activitățile dimensionate la nivelul Uniunii sau la nivel internațional, inclusiv activitățile de solidaritate ale echipelor de voluntari în domenii prioritare identificate la nivelul Uniunii, precum și pentru activitățile de solidaritate menite să sprijine operațiunile de ajutor umanitar din țările terțe, se pot gestiona la nivel central, după caz. |
| --- | --- |

(32)

Ca regulă generală, cererile de finanțare ar trebui să fie depuse la agenția națională a țării în care se află organizația participantă. Cererile de finanțare pentru activitățile dimensionate la nivelul Uniunii sau la nivel internațional, inclusiv activitățile de solidaritate ale echipelor de voluntari în domenii prioritare identificate la nivelul Uniunii, precum și pentru activitățile de solidaritate menite să sprijine operațiunile de ajutor umanitar din țările terțe, se pot gestiona la nivel central, după caz.

| (33) | Organizațiile participante pot îndeplini mai multe roluri în cadrul programului. Atunci când joacă rolul de gazdă, organizațiile participante ar trebui să desfășoare activități legate de primirea participanților, inclusiv organizarea de activități și furnizarea de îndrumare și de sprijin pentru participanți pe durata activității de solidaritate, după caz. Atunci când joacă un rol de sprijin, ele ar trebui să desfășoare activități legate de trimiterea participanților, precum și de pregătirea și îndrumarea participanților înainte, pe durata activității de solidaritate și după încheierea acesteia, inclusiv activități de formare a participanților și de îndrumare a acestora către organizații locale după încheierea activității de solidaritate, pentru a extinde posibilitățile de noi experiențe de solidaritate. Eticheta de calitate ar trebui să reflecte faptul că cerințele specifice variază în funcție de tipul de activitate de solidaritate oferită, și să ateste faptul că organizația este în măsură să asigure calitatea activităților de solidaritate în toate etapele experienței de solidaritate, în conformitate cu principiile și cu obiectivele programului. Orice entitate care își modifică în mod substanțial activitățile ar trebui să comunice acest lucru organismului competent pentru implementarea programului, care poate reevalua dacă entitatea continuă să îndeplinească condițiile care au condus la atribuirea etichetei de calitate. |
| --- | --- |

(33)

Organizațiile participante pot îndeplini mai multe roluri în cadrul programului. Atunci când joacă rolul de gazdă, organizațiile participante ar trebui să desfășoare activități legate de primirea participanților, inclusiv organizarea de activități și furnizarea de îndrumare și de sprijin pentru participanți pe durata activității de solidaritate, după caz. Atunci când joacă un rol de sprijin, ele ar trebui să desfășoare activități legate de trimiterea participanților, precum și de pregătirea și îndrumarea participanților înainte, pe durata activității de solidaritate și după încheierea acesteia, inclusiv activități de formare a participanților și de îndrumare a acestora către organizații locale după încheierea activității de solidaritate, pentru a extinde posibilitățile de noi experiențe de solidaritate. Eticheta de calitate ar trebui să reflecte faptul că cerințele specifice variază în funcție de tipul de activitate de solidaritate oferită, și să ateste faptul că organizația este în măsură să asigure calitatea activităților de solidaritate în toate etapele experienței de solidaritate, în conformitate cu principiile și cu obiectivele programului. Orice entitate care își modifică în mod substanțial activitățile ar trebui să comunice acest lucru organismului competent pentru implementarea programului, care poate reevalua dacă entitatea continuă să îndeplinească condițiile care au condus la atribuirea etichetei de calitate.

| (34) | Pentru a sprijini activitățile în domeniul solidarității în rândul tinerilor, organizațiile participante ar putea să fie entități publice sau private sau organizații internaționale, fără scop lucrativ sau cu scop lucrativ și ar putea include organizații de tineret, instituții religioase, asociații caritabile, organizații umanitare laice, organizații neguvernamentale sau alți actori din societatea civilă. |
| --- | --- |

(34)

Pentru a sprijini activitățile în domeniul solidarității în rândul tinerilor, organizațiile participante ar putea să fie entități publice sau private sau organizații internaționale, fără scop lucrativ sau cu scop lucrativ și ar putea include organizații de tineret, instituții religioase, asociații caritabile, organizații umanitare laice, organizații neguvernamentale sau alți actori din societatea civilă.

| (35) | Ar trebui facilitată extinderea proiectelor programului. Ar trebui să se ia măsuri specifice pentru a ajuta promotorii de proiecte ale programului să solicite finanțare sau să creeze sinergii cu sprijinul fondurilor structurale și de investiții europene și al programelor Uniunii legate de migrație, securitate, justiție și cetățenie, sănătate și cultură. |
| --- | --- |

(35)

Ar trebui facilitată extinderea proiectelor programului. Ar trebui să se ia măsuri specifice pentru a ajuta promotorii de proiecte ale programului să solicite finanțare sau să creeze sinergii cu sprijinul fondurilor structurale și de investiții europene și al programelor Uniunii legate de migrație, securitate, justiție și cetățenie, sănătate și cultură.

| (36) | Centrele de resurse ale Corpului european de solidaritate ar trebui să sprijine organismele de implementare a programului, organizațiile participante și participanții, în scopul de a îmbunătăți calitatea punerii în practică a activităților programului și în scopul de a ameliora identificarea și validarea competențelor dobândite prin activitățile respective, inclusiv prin Youthpass. |
| --- | --- |

(36)

Centrele de resurse ale Corpului european de solidaritate ar trebui să sprijine organismele de implementare a programului, organizațiile participante și participanții, în scopul de a îmbunătăți calitatea punerii în practică a activităților programului și în scopul de a ameliora identificarea și validarea competențelor dobândite prin activitățile respective, inclusiv prin Youthpass.

| (37) | Portalul Corpului european de solidaritate ar trebui să fie dezvoltat în mod continuu pentru a asigura un acces ușor la program, în conformitate cu standardele stabilite prin Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului (11), și pentru a pune la dispoziție un ghișeu unic pentru persoanele și organizațiile interesate, între altele, de înregistrarea, identificarea și corelarea profilurilor și a oportunităților, de activitățile de networking și de schimburile virtuale, de formarea online, asistența lingvistică și sprijinul după încheierea activității și de alte funcții utile care ar putea apărea în viitor. |
| --- | --- |

(37)

Portalul Corpului european de solidaritate ar trebui să fie dezvoltat în mod continuu pentru a asigura un acces ușor la program, în conformitate cu standardele stabilite prin Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului (11), și pentru a pune la dispoziție un ghișeu unic pentru persoanele și organizațiile interesate, între altele, de înregistrarea, identificarea și corelarea profilurilor și a oportunităților, de activitățile de networking și de schimburile virtuale, de formarea online, asistența lingvistică și sprijinul după încheierea activității și de alte funcții utile care ar putea apărea în viitor.

| (38) | Portalul Corpului european de solidaritate ar trebui să fie dezvoltat în continuare ținând seama de Cadrul european de interoperabilitate, prevăzut în comunicarea Comisiei din 23 martie 2017 intitulată „Cadrul european de interoperabilitate – Strategie de implementare”, care prevede îndrumări specifice cu privire la modul în care pot fi configurate servicii publice digitale interoperabile și care este pus în aplicare în statele membre și în alte state din Spațiul Economic European prin intermediul cadrelor naționale de interoperabilitate. Cadrul european de interoperabilitate cuprinde 47 de recomandări concrete adresate administrațiilor publice care specifică modalități prin care acestea își pot îmbunătăți guvernanța activităților în materie de interoperabilitate, pot stabili relații interorganizaționale, pot raționaliza procesele care susțin serviciile digitale de la un capăt la altul și pot asigura faptul că nici actele juridice existente, nici cele noi nu compromit eforturile depuse în vederea interoperabilității. |
| --- | --- |

(38)

Portalul Corpului european de solidaritate ar trebui să fie dezvoltat în continuare ținând seama de Cadrul european de interoperabilitate, prevăzut în comunicarea Comisiei din 23 martie 2017 intitulată „Cadrul european de interoperabilitate – Strategie de implementare”, care prevede îndrumări specifice cu privire la modul în care pot fi configurate servicii publice digitale interoperabile și care este pus în aplicare în statele membre și în alte state din Spațiul Economic European prin intermediul cadrelor naționale de interoperabilitate. Cadrul european de interoperabilitate cuprinde 47 de recomandări concrete adresate administrațiilor publice care specifică modalități prin care acestea își pot îmbunătăți guvernanța activităților în materie de interoperabilitate, pot stabili relații interorganizaționale, pot raționaliza procesele care susțin serviciile digitale de la un capăt la altul și pot asigura faptul că nici actele juridice existente, nici cele noi nu compromit eforturile depuse în vederea interoperabilității.

| (39) | Prezentului program i se aplică Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (12) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). Regulamentul financiar stabilește normele privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile publice, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare, asistența financiară și rambursările către experții externi. |
| --- | --- |

(39)

Prezentului program i se aplică Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (12) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). Regulamentul financiar stabilește normele privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile publice, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare, asistența financiară și rambursările către experții externi.

| (40) | În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (13) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (14), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (15) și (UE) 2017/1939 (16) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii urmează să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin măsuri privind prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin impunerea de sancțiuni administrative. În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (17). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terți implicați în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente. |
| --- | --- |

(40)

În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (13) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (14), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (15) și (UE) 2017/1939 (16) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii urmează să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin măsuri privind prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin impunerea de sancțiuni administrative. În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (17). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terți implicați în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente.

| (41) | Programul vizează tinerii cu vârsta între 18 și 30 de ani. Pentru a participa la activitățile oferite de program, acești tineri ar trebui să se înregistreze în prealabil pe portalul Corpului european de solidaritate. |
| --- | --- |

(41)

Programul vizează tinerii cu vârsta între 18 și 30 de ani. Pentru a participa la activitățile oferite de program, acești tineri ar trebui să se înregistreze în prealabil pe portalul Corpului european de solidaritate.

| (42) | Având în vedere provocările specifice acțiunilor umanitare, participanții care se oferă voluntari pentru a sprijini operațiunile de ajutor umanitar ar trebui să aibă cel puțin 18 ani și cel mult 35 de ani. |
| --- | --- |

(42)

Având în vedere provocările specifice acțiunilor umanitare, participanții care se oferă voluntari pentru a sprijini operațiunile de ajutor umanitar ar trebui să aibă cel puțin 18 ani și cel mult 35 de ani.

| (43) | Ar trebui să se acorde o atenție specială asigurării faptului că activitățile de solidaritate sunt accesibile tuturor tinerilor, în special tinerilor cu mai puține oportunități. Ar trebui să se ia măsuri speciale pentru a se promova incluziunea socială, în special participarea tinerilor care se confruntă cu un dezavantaj, inclusiv asigurarea cazării, la standarde rezonabile, pentru a face posibilă participarea efectivă a persoanelor cu handicap la activități de solidaritate în mod egal cu ceilalți, în conformitate cu articolul 27 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și cu Directiva 2000/78/CE a Consiliului (18). Astfel de măsuri speciale ar trebui să țină seama de constrângerile impuse de izolarea geografică a mai multor regiuni rurale și ultraperiferice ale Uniunii și a țărilor și teritoriilor de peste mări și de sărăcia anumitor zone periurbane. În mod similar, statele membre, țările și teritoriile de peste mări și țările terțe asociate programului ar trebui să depună eforturi pentru a adopta toate măsurile corespunzătoare în vederea eliminării obstacolelor juridice și administrative din calea bunei funcționări a programului. Măsurile respective ar trebui să soluționeze, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere acquis-ului Schengen și dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, problemele administrative care îngreunează obținerea vizelor și a permiselor de ședere și, în cazul activităților transfrontaliere desfășurate în Uniune, obținerea unui card european de asigurări sociale de sănătate. |
| --- | --- |

(43)

Ar trebui să se acorde o atenție specială asigurării faptului că activitățile de solidaritate sunt accesibile tuturor tinerilor, în special tinerilor cu mai puține oportunități. Ar trebui să se ia măsuri speciale pentru a se promova incluziunea socială, în special participarea tinerilor care se confruntă cu un dezavantaj, inclusiv asigurarea cazării, la standarde rezonabile, pentru a face posibilă participarea efectivă a persoanelor cu handicap la activități de solidaritate în mod egal cu ceilalți, în conformitate cu articolul 27 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și cu Directiva 2000/78/CE a Consiliului (18). Astfel de măsuri speciale ar trebui să țină seama de constrângerile impuse de izolarea geografică a mai multor regiuni rurale și ultraperiferice ale Uniunii și a țărilor și teritoriilor de peste mări și de sărăcia anumitor zone periurbane. În mod similar, statele membre, țările și teritoriile de peste mări și țările terțe asociate programului ar trebui să depună eforturi pentru a adopta toate măsurile corespunzătoare în vederea eliminării obstacolelor juridice și administrative din calea bunei funcționări a programului. Măsurile respective ar trebui să soluționeze, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere acquis-ului Schengen și dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, problemele administrative care îngreunează obținerea vizelor și a permiselor de ședere și, în cazul activităților transfrontaliere desfășurate în Uniune, obținerea unui card european de asigurări sociale de sănătate.

| (44) | Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și de a îndeplini Obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, programul este destinat să contribuie la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea unei ținte globale reprezentate de alocarea a 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru sprijinirea obiectivelor climatice. În conformitate cu Pactul verde european ca plan pentru o creștere durabilă, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să respecte principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, fără a schimba caracterul fundamental al programului. În cursul implementării programului, acțiuni relevante ar trebui să fie identificate și puse în practică și reanalizate în contextul evaluărilor relevante și al procesului de revizuire. De asemenea, este oportun să se măsoare acțiunile relevante care contribuie la obiectivele climatice, inclusiv cele care vizează să reducă impactul programului asupra mediului. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și de a îndeplini Obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, programul este destinat să contribuie la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea unei ținte globale reprezentate de alocarea a 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru sprijinirea obiectivelor climatice. În conformitate cu Pactul verde european ca plan pentru o creștere durabilă, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să respecte principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, fără a schimba caracterul fundamental al programului. În cursul implementării programului, acțiuni relevante ar trebui să fie identificate și puse în practică și reanalizate în contextul evaluărilor relevante și al procesului de revizuire. De asemenea, este oportun să se măsoare acțiunile relevante care contribuie la obiectivele climatice, inclusiv cele care vizează să reducă impactul programului asupra mediului.

| (45) | Prezentul regulament prevede un pachet financiar pentru program, care urmează să constituie principala valoare de referință, în înțelesul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (19), pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale. |
| --- | --- |

(45)

Prezentul regulament prevede un pachet financiar pentru program, care urmează să constituie principala valoare de referință, în înțelesul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (19), pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale.

| (46) | Tipurile de finanțare și metodele de execuție prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a realiza obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare, în special, costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul de neconformitate estimat. Alegerea finanțării privind granturile ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme de costuri unitare. |
| --- | --- |

(46)

Tipurile de finanțare și metodele de execuție prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a realiza obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare, în special, costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul de neconformitate estimat. Alegerea finanțării privind granturile ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme de costuri unitare.

| (47) | Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European pot participa la programele Uniunii în cadrul cooperării stabilite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (20), care prevede implementarea programelor respective pe baza unei decizii adoptate în temeiul acordului respectiv. De asemenea, țările terțe pot participa pe baza altor instrumente juridice. Prezentul regulament ar trebui să cuprindă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin. Participarea deplină a țărilor terțe la program ar trebui să facă obiectul condițiilor stabilite în cadrul unor acorduri specifice care să reglementeze participarea țării terțe în cauză la program. Participarea deplină implică, în plus, obligația de a înființa o agenție națională și gestionarea unora dintre acțiunile programului prin gestiune indirectă. Entitățile juridice din țări terțe care nu sunt asociate la program ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la unele dintre acțiunile programului, astfel cum sunt definite în programele de lucru și în cererile de propuneri publicate de Comisie. La implementarea programului, ar putea fi avute în vedere regimuri specifice în ceea ce privește participarea entităților juridice din Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino și Sfântul Scaun. |
| --- | --- |

(47)

Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European pot participa la programele Uniunii în cadrul cooperării stabilite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (20), care prevede implementarea programelor respective pe baza unei decizii adoptate în temeiul acordului respectiv. De asemenea, țările terțe pot participa pe baza altor instrumente juridice. Prezentul regulament ar trebui să cuprindă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin. Participarea deplină a țărilor terțe la program ar trebui să facă obiectul condițiilor stabilite în cadrul unor acorduri specifice care să reglementeze participarea țării terțe în cauză la program. Participarea deplină implică, în plus, obligația de a înființa o agenție națională și gestionarea unora dintre acțiunile programului prin gestiune indirectă. Entitățile juridice din țări terțe care nu sunt asociate la program ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la unele dintre acțiunile programului, astfel cum sunt definite în programele de lucru și în cererile de propuneri publicate de Comisie. La implementarea programului, ar putea fi avute în vedere regimuri specifice în ceea ce privește participarea entităților juridice din Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino și Sfântul Scaun.

| (48) | Pentru a crește la maximum impactul programului, ar trebui să se prevadă dispoziții care să permită statelor membre și țărilor terțe asociate la program, precum și altor programe ale Uniunii să pună la dispoziție fonduri suplimentare în conformitate cu normele programului. |
| --- | --- |

(48)

Pentru a crește la maximum impactul programului, ar trebui să se prevadă dispoziții care să permită statelor membre și țărilor terțe asociate la program, precum și altor programe ale Uniunii să pună la dispoziție fonduri suplimentare în conformitate cu normele programului.

| (49) | În temeiul Deciziei 2013/755/UE a Consiliului (21), persoanele și entitățile stabilite în țările și teritoriile de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva normelor și a obiectivelor programului și sub rezerva unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care țara respectivă sau teritoriul respectiv este legat. |
| --- | --- |

(49)

În temeiul Deciziei 2013/755/UE a Consiliului (21), persoanele și entitățile stabilite în țările și teritoriile de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva normelor și a obiectivelor programului și sub rezerva unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care țara respectivă sau teritoriul respectiv este legat.

| (50) | Având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și în concordanță cu comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii”, programul ar trebui să ia în considerare situația specifică a regiunilor ultraperiferice la care se face referire în respectivul articol. Ar trebui luate măsuri pentru a spori participarea regiunilor ultraperiferice la toate acțiunile, inclusiv prin sprijin financiar, după caz, pentru acțiuni de mobilitate. Ar trebui să se încurajeze schimburile de mobilitate și cooperarea dintre persoanele și organizațiile din respectivele regiuni și din țări terțe, în special din cele cu care se învecinează. Astfel de măsuri ar trebui să fie monitorizate și evaluate în mod periodic. |
| --- | --- |

(50)

Având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și în concordanță cu comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii”, programul ar trebui să ia în considerare situația specifică a regiunilor ultraperiferice la care se face referire în respectivul articol. Ar trebui luate măsuri pentru a spori participarea regiunilor ultraperiferice la toate acțiunile, inclusiv prin sprijin financiar, după caz, pentru acțiuni de mobilitate. Ar trebui să se încurajeze schimburile de mobilitate și cooperarea dintre persoanele și organizațiile din respectivele regiuni și din țări terțe, în special din cele cu care se învecinează. Astfel de măsuri ar trebui să fie monitorizate și evaluate în mod periodic.

| (51) | În conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să adopte programe de lucru și să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la acestea. Programele de lucru ar trebui să stabilească măsurile necesare pentru implementarea lor în conformitate cu obiectivele generale și specifice ale Corpului european de solidaritate, cu criteriile de selecție și de acordare a granturilor, precum și cu toate celelalte elemente necesare. Programele de lucru și orice modificări aduse acestora ar trebui adoptate prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare. |
| --- | --- |

(51)

În conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să adopte programe de lucru și să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la acestea. Programele de lucru ar trebui să stabilească măsurile necesare pentru implementarea lor în conformitate cu obiectivele generale și specifice ale Corpului european de solidaritate, cu criteriile de selecție și de acordare a granturilor, precum și cu toate celelalte elemente necesare. Programele de lucru și orice modificări aduse acestora ar trebui adoptate prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare.

| (52) | În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (22), programul ar trebui să fie evaluat pe baza informațiilor colectate în conformitate cu cerințele de monitorizare specifice, evitând totodată sarcinile administrative excesive, în special pentru statele membre, precum și o reglementare excesivă. Cerințele respective ar trebui să includă, după caz, indicatori cuantificabili, ca bază pentru evaluarea efectelor programului pe teren, inclusiv a efectelor acestuia asupra provocărilor societale și umanitare. |
| --- | --- |

(52)

În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (22), programul ar trebui să fie evaluat pe baza informațiilor colectate în conformitate cu cerințele de monitorizare specifice, evitând totodată sarcinile administrative excesive, în special pentru statele membre, precum și o reglementare excesivă. Cerințele respective ar trebui să includă, după caz, indicatori cuantificabili, ca bază pentru evaluarea efectelor programului pe teren, inclusiv a efectelor acestuia asupra provocărilor societale și umanitare.

| (53) | Ar trebui să se asigure, la nivel local, național și european, activități adecvate de promovare, publicitate și diseminare cu privire la oportunitățile și rezultatele acțiunilor sprijinite de program. Ar trebui acordată o atenție deosebită întreprinderilor sociale, încurajându-le să susțină activitățile programului. Activitățile de promovare, de publicitate și diseminare ar trebui să se bazeze pe toate organismele de implementare a programului și ar trebui, după caz, să aibă sprijinul altor părți interesate. În plus, Comisia ar trebui să colaboreze cu un spectru larg de părți interesate, inclusiv cu organizațiile participante, în mod periodic de-a lungul întregului ciclu de viață al programului, pentru a facilita schimbul de bune practici și de rezultate ale proiectelor și pentru a colecta feedback cu privire la program. Agențiile naționale ar trebui să fie invitate să participe la respectivul proces. |
| --- | --- |

(53)

Ar trebui să se asigure, la nivel local, național și european, activități adecvate de promovare, publicitate și diseminare cu privire la oportunitățile și rezultatele acțiunilor sprijinite de program. Ar trebui acordată o atenție deosebită întreprinderilor sociale, încurajându-le să susțină activitățile programului. Activitățile de promovare, de publicitate și diseminare ar trebui să se bazeze pe toate organismele de implementare a programului și ar trebui, după caz, să aibă sprijinul altor părți interesate. În plus, Comisia ar trebui să colaboreze cu un spectru larg de părți interesate, inclusiv cu organizațiile participante, în mod periodic de-a lungul întregului ciclu de viață al programului, pentru a facilita schimbul de bune practici și de rezultate ale proiectelor și pentru a colecta feedback cu privire la program. Agențiile naționale ar trebui să fie invitate să participe la respectivul proces.

| (54) | Pentru a realiza mai bine obiectivele programului, Comisia, autoritățile naționale și agențiile naționale ar trebui, de preferință, să conlucreze îndeaproape și, acolo unde este cazul, în parteneriat cu organizațiile neguvernamentale, cu întreprinderile sociale, cu organizațiile de tineret, cu organizațiile care reprezintă persoanele cu handicap și cu părțile interesate de la nivel local care au experiență în materie de activități de solidaritate. |
| --- | --- |

(54)

Pentru a realiza mai bine obiectivele programului, Comisia, autoritățile naționale și agențiile naționale ar trebui, de preferință, să conlucreze îndeaproape și, acolo unde este cazul, în parteneriat cu organizațiile neguvernamentale, cu întreprinderile sociale, cu organizațiile de tineret, cu organizațiile care reprezintă persoanele cu handicap și cu părțile interesate de la nivel local care au experiență în materie de activități de solidaritate.

| (55) | Pentru a asigura o mai mare eficiență a comunicării cu publicul larg și o sinergie mai puternică între activitățile de comunicare întreprinse la inițiativa Comisiei, resursele financiare alocate acțiunilor de comunicare în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie, de asemenea, la acoperirea comunicării instituționale a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care respectivele priorități sunt legate de obiectivul general al programului. |
| --- | --- |

(55)

Pentru a asigura o mai mare eficiență a comunicării cu publicul larg și o sinergie mai puternică între activitățile de comunicare întreprinse la inițiativa Comisiei, resursele financiare alocate acțiunilor de comunicare în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie, de asemenea, la acoperirea comunicării instituționale a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care respectivele priorități sunt legate de obiectivul general al programului.

| (56) | Pentru a asigura faptul că prezentul regulament este pus în aplicare în mod eficient și eficace, programul ar trebui să valorifice la maximum structurile în materie de gestionare deja existente. Prin urmare, implementarea generală a programului ar trebui să fie încredințată structurilor existente, și anume Comisiei și agențiilor naționale desemnate pentru gestionarea acțiunilor menționate în capitolul privind tineretul din Regulamentul (UE) 2021/817. Cu toate acestea, acțiunile din cadrul componentei „participarea tinerilor la activități de solidaritate pentru ajutor umanitar” ar trebui să fie gestionate preponderent direct. Comisia ar trebui să consulte în mod regulat principalele părți interesante, inclusiv organizațiile participante, cu privire la implementarea programului. |
| --- | --- |

(56)

Pentru a asigura faptul că prezentul regulament este pus în aplicare în mod eficient și eficace, programul ar trebui să valorifice la maximum structurile în materie de gestionare deja existente. Prin urmare, implementarea generală a programului ar trebui să fie încredințată structurilor existente, și anume Comisiei și agențiilor naționale desemnate pentru gestionarea acțiunilor menționate în capitolul privind tineretul din Regulamentul (UE) 2021/817. Cu toate acestea, acțiunile din cadrul componentei „participarea tinerilor la activități de solidaritate pentru ajutor umanitar” ar trebui să fie gestionate preponderent direct. Comisia ar trebui să consulte în mod regulat principalele părți interesante, inclusiv organizațiile participante, cu privire la implementarea programului.

| (57) | Pentru a asigura o bună gestionare financiară și securitate juridică în statele membre și în țările terțe asociate la program, fiecare autoritate națională ar trebui să desemneze un organism de audit independent. Acolo unde este posibil și pentru a crește la maximum eficiența, organismele de audit independente ar trebui să fie aceleași cu cele desemnate pentru acțiunile menționate în capitolul privind tineretul din Regulamentul (UE) 2021/817. |
| --- | --- |

(57)

Pentru a asigura o bună gestionare financiară și securitate juridică în statele membre și în țările terțe asociate la program, fiecare autoritate națională ar trebui să desemneze un organism de audit independent. Acolo unde este posibil și pentru a crește la maximum eficiența, organismele de audit independente ar trebui să fie aceleași cu cele desemnate pentru acțiunile menționate în capitolul privind tineretul din Regulamentul (UE) 2021/817.

| (58) | Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a adopta toate măsurile corespunzătoare pentru a înlătura obstacolele juridice și administrative din calea bunei funcționări a programului. Aceasta include soluționarea, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere acquis-ului Schengen și dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, a problemelor administrative care creează dificultăți în obținerea vizelor și a permiselor de ședere. |
| --- | --- |

(58)

Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a adopta toate măsurile corespunzătoare pentru a înlătura obstacolele juridice și administrative din calea bunei funcționări a programului. Aceasta include soluționarea, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere acquis-ului Schengen și dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, a problemelor administrative care creează dificultăți în obținerea vizelor și a permiselor de ședere.

| (59) | Sistemul de raportare a performanței ar trebui să asigure faptul că datele referitoare la monitorizarea implementării programului și la evaluare sunt colectate în mod eficient, cu eficacitate, la timp și la un nivel adecvat de detaliu. Aceste date ar trebui să fie comunicate Comisiei în conformitate cu normele relevante privind protecția datelor. |
| --- | --- |

(59)

Sistemul de raportare a performanței ar trebui să asigure faptul că datele referitoare la monitorizarea implementării programului și la evaluare sunt colectate în mod eficient, cu eficacitate, la timp și la un nivel adecvat de detaliu. Aceste date ar trebui să fie comunicate Comisiei în conformitate cu normele relevante privind protecția datelor.

| (60) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (23). |
| --- | --- |

(60)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (23).

| (61) | Pentru a simplifica cerințele pentru beneficiari, ar trebui folosite, în cea mai mare măsură posibilă, granturile simplificate sub forma sumelor forfetare, a finanțării forfetare și a costurilor unitare. Granturile simplificate care vizează sprijinirea acțiunilor de mobilitate în cadrul programului, astfel cum au fost definite de Comisie, ar trebui să țină seama de costul vieții și de cheltuielile de întreținere din țara-gazdă. În conformitate cu dreptul intern, statele membre ar trebui încurajate, de asemenea, să exonereze respectivele granturi de orice taxă sau contribuție socială; granturile acordate persoanelor fizice de entitățile juridice publice sau private ar trebui să fie tratate în același mod. |
| --- | --- |

(61)

Pentru a simplifica cerințele pentru beneficiari, ar trebui folosite, în cea mai mare măsură posibilă, granturile simplificate sub forma sumelor forfetare, a finanțării forfetare și a costurilor unitare. Granturile simplificate care vizează sprijinirea acțiunilor de mobilitate în cadrul programului, astfel cum au fost definite de Comisie, ar trebui să țină seama de costul vieții și de cheltuielile de întreținere din țara-gazdă. În conformitate cu dreptul intern, statele membre ar trebui încurajate, de asemenea, să exonereze respectivele granturi de orice taxă sau contribuție socială; granturile acordate persoanelor fizice de entitățile juridice publice sau private ar trebui să fie tratate în același mod.

| (62) | Pentru a asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate de program în direcția îndeplinirii obiectivelor sale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei, pentru a modifica anexa cu privire la indicatorii de performanță ai programului. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces în mod sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(62)

Pentru a asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate de program în direcția îndeplinirii obiectivelor sale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei, pentru a modifica anexa cu privire la indicatorii de performanță ai programului. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces în mod sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (63) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute mai ales în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”). În special, prezentul regulament urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului la egalitate între bărbați și femei și a dreptului la nediscriminare pe bază de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală ori context socioeconomic și să promoveze aplicarea articolelor 21 și 23 din Cartă. |
| --- | --- |

(63)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute mai ales în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”). În special, prezentul regulament urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului la egalitate între bărbați și femei și a dreptului la nediscriminare pe bază de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală ori context socioeconomic și să promoveze aplicarea articolelor 21 și 23 din Cartă.

| (64) | Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Respectivele norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții publice, premii și execuție indirectă și prevăd verificarea responsabilităților actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

(64)

Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Respectivele norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții publice, premii și execuție indirectă și prevăd verificarea responsabilităților actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii.

| (65) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume creșterea implicării tinerilor și a organizațiilor în activități de solidaritate accesibile și de înaltă calitate, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele sale, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(65)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume creșterea implicării tinerilor și a organizațiilor în activități de solidaritate accesibile și de înaltă calitate, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele sale, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (66) | În conformitate cu Regulamentul financiar, este posibil să se acorde un grant pentru o acțiune care a început deja, cu condiția ca solicitantul să poată demonstra necesitatea începerii acțiunii înainte de semnarea acordului de grant. Cu toate acestea, costurile suportate înainte de data depunerii cererii de grant nu sunt eligibile pentru finanțare din partea Uniunii decât în cazuri excepționale justificate în mod corespunzător. Pentru a se evita orice perturbare a sprijinului acordat de Uniune care ar putea prejudicia interesele Uniunii, ar trebui să fie posibil ca, pentru o perioadă limitată la începutul CFM 2021-2027 și numai în cazuri justificate în mod corespunzător, să se prevadă, în decizia de finanțare, eligibilitatea activităților și a costurilor de la 1 ianuarie 2021, chiar dacă activitățile respective au fost puse în aplicare și costurile respective au fost suportate înainte de depunerea cererii de grant. |
| --- | --- |

(66)

În conformitate cu Regulamentul financiar, este posibil să se acorde un grant pentru o acțiune care a început deja, cu condiția ca solicitantul să poată demonstra necesitatea începerii acțiunii înainte de semnarea acordului de grant. Cu toate acestea, costurile suportate înainte de data depunerii cererii de grant nu sunt eligibile pentru finanțare din partea Uniunii decât în cazuri excepționale justificate în mod corespunzător. Pentru a se evita orice perturbare a sprijinului acordat de Uniune care ar putea prejudicia interesele Uniunii, ar trebui să fie posibil ca, pentru o perioadă limitată la începutul CFM 2021-2027 și numai în cazuri justificate în mod corespunzător, să se prevadă, în decizia de finanțare, eligibilitatea activităților și a costurilor de la 1 ianuarie 2021, chiar dacă activitățile respective au fost puse în aplicare și costurile respective au fost suportate înainte de depunerea cererii de grant.

| (67) | Acțiunile sau inițiativele care nu sunt sprijinite în temeiul prezentului regulament nu pot fi incluse în programele de lucru. |
| --- | --- |

(67)

Acțiunile sau inițiativele care nu sunt sprijinite în temeiul prezentului regulament nu pot fi incluse în programele de lucru.

| (68) | Pentru a optimiza valoarea adăugată a investițiilor finanțate integral sau parțial de la bugetul Uniunii, ar trebui urmărite sinergii în special între program și alte programe ale Uniunii, inclusiv fondurile executate în cadrul gestiunii partajate. Pentru a maximiza sinergiile respective, ar trebui să se asigure mecanisme generice esențiale, inclusiv finanțare cumulativă în cadrul unei acțiuni din partea programului și a unui alt program al Uniunii, atât timp cât o astfel de finanțare cumulativă nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii. În acest scop, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme adecvate, în special cu privire la posibilitatea de a declara aceleași costuri sau aceleași cheltuieli pe bază proporțională către program și către alt program al Uniunii. |
| --- | --- |

(68)

Pentru a optimiza valoarea adăugată a investițiilor finanțate integral sau parțial de la bugetul Uniunii, ar trebui urmărite sinergii în special între program și alte programe ale Uniunii, inclusiv fondurile executate în cadrul gestiunii partajate. Pentru a maximiza sinergiile respective, ar trebui să se asigure mecanisme generice esențiale, inclusiv finanțare cumulativă în cadrul unei acțiuni din partea programului și a unui alt program al Uniunii, atât timp cât o astfel de finanțare cumulativă nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii. În acest scop, prezentul regulament ar trebui să stabilească norme adecvate, în special cu privire la posibilitatea de a declara aceleași costuri sau aceleași cheltuieli pe bază proporțională către program și către alt program al Uniunii.

| (69) | Regulamentul (UE) 2018/1475 al Parlamentului European și al Consiliului (24) ar trebui să fie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

(69)

Regulamentul (UE) 2018/1475 al Parlamentului European și al Consiliului (24) ar trebui să fie abrogat cu efect de la 1 ianuarie 2021.

| (70) | Pentru a asigura continuitatea în acordarea sprijinului în domeniul de politică relevant și pentru a permite ca implementarea programului să înceapă de la debutul CFM 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență și să se aplice, cu efect retroactiv, de la 1 ianuarie 2021, |
| --- | --- |

(70)

Pentru a asigura continuitatea în acordarea sprijinului în domeniul de politică relevant și pentru a permite ca implementarea programului să înceapă de la debutul CFM 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență și să se aplice, cu efect retroactiv, de la 1 ianuarie 2021,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect

(1)   Prezentul regulament instituie Programul „Corpul european de solidaritate” (denumit în continuare „programul”) pentru perioada corespunzătoare CFM 2021-2027.

(2)   Programul introduce următoarele două componente:

| (a) | „participarea tinerilor la activități de solidaritate”; și |
| --- | --- |

(a)

„participarea tinerilor la activități de solidaritate”; și

| (b) | „participarea tinerilor la activități de solidaritate pentru ajutor umanitar” („Corpul voluntar european de ajutor umanitar”). |
| --- | --- |

(b)

„participarea tinerilor la activități de solidaritate pentru ajutor umanitar” („Corpul voluntar european de ajutor umanitar”).

(3)   Prezentul regulament stabilește obiectivele programului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele privind acordarea finanțării.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se stabilesc următoarele definiții:

| 1. | „activitate de solidaritate” înseamnă o activitate de înaltă calitate și incluzivă care abordează provocări societale importante, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor programului, care ia forma voluntariatului, a unui proiect de solidaritate sau a unei activități de networking în diferite domenii, inclusiv în domeniul ajutorului umanitar, care asigură valoarea adăugată europeană și respectarea reglementărilor în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă și a normelor relevante în materie de securitate; |
| --- | --- |

1.

„activitate de solidaritate” înseamnă o activitate de înaltă calitate și incluzivă care abordează provocări societale importante, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor programului, care ia forma voluntariatului, a unui proiect de solidaritate sau a unei activități de networking în diferite domenii, inclusiv în domeniul ajutorului umanitar, care asigură valoarea adăugată europeană și respectarea reglementărilor în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă și a normelor relevante în materie de securitate;

| 2. | „candidat înregistrat” înseamnă o persoană fizică cu vârsta cuprinsă între 17 și 30 de ani sau, în cazul voluntariatului în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar, între 17 și 35 de ani, aflată în situație de ședere legală într-un stat membru, într-o țară terță asociată programului sau într-o altă țară participantă în temeiul prezentului regulament și care s-a înregistrat pe portalul Corpului european de solidaritate pentru a-și exprima interesul de a se implica într-o activitate de solidaritate, dar care nu participă încă la o astfel de activitate; |
| --- | --- |

2.

„candidat înregistrat” înseamnă o persoană fizică cu vârsta cuprinsă între 17 și 30 de ani sau, în cazul voluntariatului în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar, între 17 și 35 de ani, aflată în situație de ședere legală într-un stat membru, într-o țară terță asociată programului sau într-o altă țară participantă în temeiul prezentului regulament și care s-a înregistrat pe portalul Corpului european de solidaritate pentru a-și exprima interesul de a se implica într-o activitate de solidaritate, dar care nu participă încă la o astfel de activitate;

| 3. | „participant” înseamnă o persoană fizică cu vârsta cuprinsă între 18 și 30 de ani sau, în cazul voluntariatului în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar, între 18 și 35 de ani, aflată în situație de ședere legală într-un stat membru, într-o țară terță asociată programului sau într-o altă țară participantă în temeiul prezentului regulament, care s-a înregistrat pe portalul Corpului european de solidaritate și care participă la o activitate de solidaritate; |
| --- | --- |

3.

„participant” înseamnă o persoană fizică cu vârsta cuprinsă între 18 și 30 de ani sau, în cazul voluntariatului în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar, între 18 și 35 de ani, aflată în situație de ședere legală într-un stat membru, într-o țară terță asociată programului sau într-o altă țară participantă în temeiul prezentului regulament, care s-a înregistrat pe portalul Corpului european de solidaritate și care participă la o activitate de solidaritate;

| 4. | „tineri cu mai puține oportunități” înseamnă tineri care, din motive economice, sociale, culturale, geografice sau de sănătate, din cauza provenienței lor dintr-un context de migrație sau din motive precum un handicap sau dificultăți educaționale sau din orice alt motiv, inclusiv un motiv care ar putea da naștere la discriminare în sensul articolului 21 din Cartă, se confruntă cu obstacole din cauza cărora nu pot avea acces efectiv la oportunitățile din cadrul programului; |
| --- | --- |

4.

„tineri cu mai puține oportunități” înseamnă tineri care, din motive economice, sociale, culturale, geografice sau de sănătate, din cauza provenienței lor dintr-un context de migrație sau din motive precum un handicap sau dificultăți educaționale sau din orice alt motiv, inclusiv un motiv care ar putea da naștere la discriminare în sensul articolului 21 din Cartă, se confruntă cu obstacole din cauza cărora nu pot avea acces efectiv la oportunitățile din cadrul programului;

| 5. | „organizație participantă” înseamnă o entitate publică sau privată locală, regională, națională sau internațională, fără scop lucrativ sau cu scop lucrativ, căreia i-a fost atribuită o etichetă de calitate; |
| --- | --- |

5.

„organizație participantă” înseamnă o entitate publică sau privată locală, regională, națională sau internațională, fără scop lucrativ sau cu scop lucrativ, căreia i-a fost atribuită o etichetă de calitate;

| 6. | „voluntariat” înseamnă o activitate de solidaritate care se desfășoară sub forma unei activități voluntare neremunerate pe o perioadă de cel mult 12 luni și care contribuie la realizarea binelui comun; |
| --- | --- |

6.

„voluntariat” înseamnă o activitate de solidaritate care se desfășoară sub forma unei activități voluntare neremunerate pe o perioadă de cel mult 12 luni și care contribuie la realizarea binelui comun;

| 7. | „proiect de solidaritate” înseamnă o activitate de solidaritate neremunerată care se desfășoară pe o perioadă de cel mult 12 luni și care este întreprinsă de grupuri formate din cel puțin cinci participanți cu scopul de a aborda principalele provocări cu care se confruntă comunitățile participanților, având, în același timp, o valoare adăugată europeană clară; |
| --- | --- |

7.

„proiect de solidaritate” înseamnă o activitate de solidaritate neremunerată care se desfășoară pe o perioadă de cel mult 12 luni și care este întreprinsă de grupuri formate din cel puțin cinci participanți cu scopul de a aborda principalele provocări cu care se confruntă comunitățile participanților, având, în același timp, o valoare adăugată europeană clară;

| 8. | „etichetă de calitate” înseamnă certificarea atribuită, pe baza unor cerințe specifice care variază în funcție de tipul de activitate de solidaritate oferită, unei organizații participante dispuse să propună activități de solidaritate în cadrul programului în calitate de gazdă, cu rol, de sprijin sau în ambele roluri; |
| --- | --- |

8.

„etichetă de calitate” înseamnă certificarea atribuită, pe baza unor cerințe specifice care variază în funcție de tipul de activitate de solidaritate oferită, unei organizații participante dispuse să propună activități de solidaritate în cadrul programului în calitate de gazdă, cu rol, de sprijin sau în ambele roluri;

| 9. | „Centrul de resurse al Corpului european de solidaritate” înseamnă funcțiile suplimentare îndeplinite de agențiile naționale desemnate pentru a sprijini dezvoltarea, punerea în aplicare și nivelul calitativ al activităților de solidaritate din cadrul programului, precum și pentru a susține identificarea competențelor dobândite de participanți prin intermediul activităților de solidaritate; |
| --- | --- |

9.

„Centrul de resurse al Corpului european de solidaritate” înseamnă funcțiile suplimentare îndeplinite de agențiile naționale desemnate pentru a sprijini dezvoltarea, punerea în aplicare și nivelul calitativ al activităților de solidaritate din cadrul programului, precum și pentru a susține identificarea competențelor dobândite de participanți prin intermediul activităților de solidaritate;

| 10. | „portalul Corpului european de solidaritate” înseamnă un instrument interactiv sub formă de site web, disponibil în toate limbile Uniunii, gestionat sub răspunderea Comisiei, care pune la dispoziție servicii online relevante pentru susținerea implementării de calitate a programului, care vine în completarea activităților organizațiilor participante, inclusiv prin furnizarea de informații despre program, care înregistrează participanții, identifică potențiali participanți, care promovează și identifică activități de solidaritate, care căută potențiali parteneri pentru proiecte, care facilitează stabilirea de contacte și transmiterea de oferte privind activitățile de solidaritate, de formare, de comunicare și de networking, care informează și notifică utilizatorii cu privire la oportunitățile existente, care pune la dispoziție un mecanism de feedback privind calitatea activităților de solidaritate și care permite adăugarea altor funcții ca răspuns la evoluțiile relevante legate de program; |
| --- | --- |

10.

„portalul Corpului european de solidaritate” înseamnă un instrument interactiv sub formă de site web, disponibil în toate limbile Uniunii, gestionat sub răspunderea Comisiei, care pune la dispoziție servicii online relevante pentru susținerea implementării de calitate a programului, care vine în completarea activităților organizațiilor participante, inclusiv prin furnizarea de informații despre program, care înregistrează participanții, identifică potențiali participanți, care promovează și identifică activități de solidaritate, care căută potențiali parteneri pentru proiecte, care facilitează stabilirea de contacte și transmiterea de oferte privind activitățile de solidaritate, de formare, de comunicare și de networking, care informează și notifică utilizatorii cu privire la oportunitățile existente, care pune la dispoziție un mecanism de feedback privind calitatea activităților de solidaritate și care permite adăugarea altor funcții ca răspuns la evoluțiile relevante legate de program;

| 11. | „instrument de transparență și recunoaștere al Uniunii” înseamnă un instrument care ajută părțile interesate să înțeleagă, să aprecieze și, după caz, să recunoască rezultatele în materie de învățare nonformală și informală din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

11.

„instrument de transparență și recunoaștere al Uniunii” înseamnă un instrument care ajută părțile interesate să înțeleagă, să aprecieze și, după caz, să recunoască rezultatele în materie de învățare nonformală și informală din întreaga Uniune;

| 12. | „activitate de ajutor umanitar” înseamnă o activitate care sprijină operațiunile de ajutor umanitar post-criză și pe termen lung desfășurate în țări terțe, care are scopul de a oferi asistență bazată pe nevoi, vizând protejarea de vieți omenești, prevenirea și diminuarea suferinței umane și apărarea demnității umane în contextul unor crize provocate de om sau al unor dezastre naturale și care include operațiuni de asistență, de ajutor și de protecție în timpul crizelor umanitare sau după producerea acestora, măsuri de sprijin pentru asigurarea accesului la persoanele care au nevoie de acestea și facilitarea liberei circulații a asistenței și acțiuni care au drept scop consolidarea pregătirii pentru dezastre și reducerea riscului de dezastre, creează legături între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare și contribuie la îmbunătățirea rezilienței și a capacității comunităților vulnerabile sau afectate de dezastre de a face față crizelor și de a se redresa după acestea; |
| --- | --- |

12.

„activitate de ajutor umanitar” înseamnă o activitate care sprijină operațiunile de ajutor umanitar post-criză și pe termen lung desfășurate în țări terțe, care are scopul de a oferi asistență bazată pe nevoi, vizând protejarea de vieți omenești, prevenirea și diminuarea suferinței umane și apărarea demnității umane în contextul unor crize provocate de om sau al unor dezastre naturale și care include operațiuni de asistență, de ajutor și de protecție în timpul crizelor umanitare sau după producerea acestora, măsuri de sprijin pentru asigurarea accesului la persoanele care au nevoie de acestea și facilitarea liberei circulații a asistenței și acțiuni care au drept scop consolidarea pregătirii pentru dezastre și reducerea riscului de dezastre, creează legături între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare și contribuie la îmbunătățirea rezilienței și a capacității comunităților vulnerabile sau afectate de dezastre de a face față crizelor și de a se redresa după acestea;

| 13. | „țară terță” înseamnă o țară care nu este membră a Uniunii. |
| --- | --- |

13.

„țară terță” înseamnă o țară care nu este membră a Uniunii.

Articolul 3

Obiectivele programului

(1)   Obiectivul general al programului este de a spori implicarea tinerilor și a organizațiilor în activități de solidaritate accesibile și de înaltă calitate, în primul rând voluntariat, ca modalitate de consolidare a coeziunii, a solidarității, a democrației, a identității europene și a cetățeniei active în Uniune și în afara ei, oferind, un răspuns la provocările societale și umanitare la nivel local, cu accent deosebit pe promovarea dezvoltării durabile, a incluziunii sociale și a egalității de șanse.

(2)   Obiectivul specific al programului constă în a le oferi tinerilor, inclusiv tinerilor cu mai puține oportunități, oportunități ușor accesibile de a se implica în activități de solidaritate care să producă schimbări societale benefice în Uniune și în afara ei, îmbunătățindu-le și validându-le competențele în mod corespunzător și facilitându-le implicarea constantă în calitate de cetățeni activi.

(3)   Obiectivele programului se realizează prin componentele prevăzute la articolul 1 alineatul (2).

CAPITOLUL II

Acțiunile programului

Articolul 4

Acțiunile programului

(1)   Programul sprijină următoarele acțiuni:

| (a) | voluntariatul, astfel cum se prevede la articolele 7 și 10; |
| --- | --- |

(a)

voluntariatul, astfel cum se prevede la articolele 7 și 10;

| (b) | proiectele de solidaritate, astfel cum se prevede la articolul 8; |
| --- | --- |

(b)

proiectele de solidaritate, astfel cum se prevede la articolul 8;

| (c) | activitățile de networking, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1); și |
| --- | --- |

(c)

activitățile de networking, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1); și

| (d) | măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2). |
| --- | --- |

(d)

măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2).

(2)   Programul sprijină activitățile de solidaritate care prezintă o valoare adăugată europeană clară, de exemplu prin:

| (a) | caracterul lor transnațional, îndeosebi în ceea ce privește mobilitatea în scopul învățării și cooperarea în scop educațional; |
| --- | --- |

(a)

caracterul lor transnațional, îndeosebi în ceea ce privește mobilitatea în scopul învățării și cooperarea în scop educațional;

| (b) | capacitatea lor de a participa și la alte programe și politici complementare la nivel local, regional, național, internațional și la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea lor de a participa și la alte programe și politici complementare la nivel local, regional, național, internațional și la nivelul Uniunii;

| (c) | dimensiunea lor europeană în ceea ce privește temele și obiectivele lor, abordările, rezultatele scontate și alte aspecte ale respectivelor activități de solidaritate; |
| --- | --- |

(c)

dimensiunea lor europeană în ceea ce privește temele și obiectivele lor, abordările, rezultatele scontate și alte aspecte ale respectivelor activități de solidaritate;

| (d) | abordarea lor care să vizeze implicarea tinerilor din medii diferite; |
| --- | --- |

(d)

abordarea lor care să vizeze implicarea tinerilor din medii diferite;

| (e) | contribuția lor la utilizarea eficace a instrumentelor de transparență și recunoaștere ale Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

contribuția lor la utilizarea eficace a instrumentelor de transparență și recunoaștere ale Uniunii.

(3)   Activitățile de solidaritate sunt puse în aplicare în conformitate cu cerințele specifice stabilite pentru fiecare tip de activitate desfășurată în cadrul programului, astfel cum se menționează la articolele 5, 7, 8 și 10, precum și în conformitate cu cadrele de reglementare aplicabile din statele membre și din țările terțe asociate la program.

(4)   Mențiunile referitoare la Serviciul european de voluntariat din actele juridice ale Uniunii se interpretează ca incluzând referiri la activități de voluntariat desfășurate atât în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, cât și al prezentului regulament.

Articolul 5

Acțiuni comune ambelor componente

(1)   Activitățile de networking se desfășoară la nivel național sau transfrontalier și au drept scop:

| (a) | să consolideze capacitatea organizațiilor participante de a oferi proiecte de înaltă calitate și ușor accesibile unui număr tot mai mare de participanți; |
| --- | --- |

(a)

să consolideze capacitatea organizațiilor participante de a oferi proiecte de înaltă calitate și ușor accesibile unui număr tot mai mare de participanți;

| (b) | să atragă noi participanți și noi organizații participante; |
| --- | --- |

(b)

să atragă noi participanți și noi organizații participante;

| (c) | să ofere participanților și organizațiilor participante posibilități de a transmite feedback cu privire la activitățile de solidaritate, precum și de a promova programul; și |
| --- | --- |

(c)

să ofere participanților și organizațiilor participante posibilități de a transmite feedback cu privire la activitățile de solidaritate, precum și de a promova programul; și

| (d) | să contribuie la schimbul de experiențe și la întărirea sentimentului de apartenență în rândul participanților și al organizațiilor participante, consolidând astfel impactul pozitiv extins al programului, inclusiv prin activități precum schimbul de bune practici și crearea de rețele. |
| --- | --- |

(d)

să contribuie la schimbul de experiențe și la întărirea sentimentului de apartenență în rândul participanților și al organizațiilor participante, consolidând astfel impactul pozitiv extins al programului, inclusiv prin activități precum schimbul de bune practici și crearea de rețele.

(2)   Măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin includ:

| (a) | măsuri adecvate de stabilire a cerințelor pentru autorizarea participanților, în conformitate cu dreptul intern aplicabil; |
| --- | --- |

(a)

măsuri adecvate de stabilire a cerințelor pentru autorizarea participanților, în conformitate cu dreptul intern aplicabil;

| (b) | măsuri luate înaintea, în timpul sau după încheierea activităților de solidaritate care urmăresc să asigure calitatea și accesibilitatea acestor activități, inclusiv formare online și offline adaptată, după caz, la activitățile de solidaritate în cauză și la specificul acestora, asistență lingvistică, polițe de asigurare, inclusiv asigurare de accident și de sănătate, utilizarea pe o scară mai largă a certificatului Youthpass care identifică și atestă competențele dobândite de participanți în cursul activităților de solidaritate, dezvoltarea capacităților și asistență administrativă pentru organizațiile participante; |
| --- | --- |

(b)

măsuri luate înaintea, în timpul sau după încheierea activităților de solidaritate care urmăresc să asigure calitatea și accesibilitatea acestor activități, inclusiv formare online și offline adaptată, după caz, la activitățile de solidaritate în cauză și la specificul acestora, asistență lingvistică, polițe de asigurare, inclusiv asigurare de accident și de sănătate, utilizarea pe o scară mai largă a certificatului Youthpass care identifică și atestă competențele dobândite de participanți în cursul activităților de solidaritate, dezvoltarea capacităților și asistență administrativă pentru organizațiile participante;

| (c) | dezvoltarea și menținerea unei etichete de calitate; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea și menținerea unei etichete de calitate;

| (d) | activități întreprinse de Centrul de resurse al Corpului european de solidaritate cu scopul de a sprijini și a îmbunătăți calitatea punerii în aplicare a acțiunilor programului și de a îmbunătăți validarea rezultatelor acțiunilor respective; și |
| --- | --- |

(d)

activități întreprinse de Centrul de resurse al Corpului european de solidaritate cu scopul de a sprijini și a îmbunătăți calitatea punerii în aplicare a acțiunilor programului și de a îmbunătăți validarea rezultatelor acțiunilor respective; și

| (e) | crearea, întreținerea și actualizarea unui portal accesibil al Corpului european de solidaritate și a altor servicii online relevante, precum și a sistemelor de asistență TI și a instrumentelor online necesare. |
| --- | --- |

(e)

crearea, întreținerea și actualizarea unui portal accesibil al Corpului european de solidaritate și a altor servicii online relevante, precum și a sistemelor de asistență TI și a instrumentelor online necesare.

CAPITOLUL III

Participarea tinerilor la activități de solidaritate

Articolul 6

Obiectiv și tipuri de acțiuni

(1)   Acțiunile puse în aplicare în cadrul componentei „participarea tinerilor la activități de solidaritate” contribuie, în special, la consolidarea coeziunii, a solidarității, a cetățeniei active și a democrației în Uniune și în afara acesteia, oferind, în același timp, un răspuns la provocările cu care se confruntă societatea și având un accent deosebit asupra promovării incluziunii sociale și a egalității de șanse.

(2)   Componenta „participarea tinerilor la activități de solidaritate” sprijină următoarele acțiuni:

| (a) | voluntariatul, astfel cum se prevede la articolul 7; |
| --- | --- |

(a)

voluntariatul, astfel cum se prevede la articolul 7;

| (b) | proiectele de solidaritate, astfel cum se menționează la articolul 8; |
| --- | --- |

(b)

proiectele de solidaritate, astfel cum se menționează la articolul 8;

| (c) | activitățile de networking pentru persoanele și organizațiile care participă la această componentă, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

activitățile de networking pentru persoanele și organizațiile care participă la această componentă, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1);

| (d) | măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2). |
| --- | --- |

(d)

măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2).

Articolul 7

Voluntariat în cadrul componentei „participarea tinerilor la activități de solidaritate”

(1)   Voluntariatul:

| (a) | cuprinde o componentă de învățare și de formare; |
| --- | --- |

(a)

cuprinde o componentă de învățare și de formare;

| (b) | nu înlocuiește stagiile sau locurile de muncă; |
| --- | --- |

(b)

nu înlocuiește stagiile sau locurile de muncă;

| (c) | nu este echivalat cu ocuparea unui loc de muncă; și |
| --- | --- |

(c)

nu este echivalat cu ocuparea unui loc de muncă; și

| (d) | se bazează pe un acord scris de voluntariat. |
| --- | --- |

(d)

se bazează pe un acord scris de voluntariat.

Acordul menționat la primul paragraf litera (d) stabilește drepturile și obligațiile părților la acordul respectiv, durata voluntariatului și locul unde se desfășoară acesta și conține o descriere a sarcinilor. Un astfel de acord face trimitere la clauzele poliței de asigurare a participanților și, după caz, la cerințele relevante pentru autorizarea participanților, în conformitate cu dreptul intern aplicabil.

(2)   Voluntariatul poate avea loc într-o altă țară decât țara de reședință a participantului („voluntariat la nivel transfrontalier”) sau în țara de reședință a participantului („voluntariat la nivel național”). Voluntariatul la nivel național este deschis participării tuturor tinerilor, mai ales tinerilor cu mai puține oportunități.

Articolul 8

Proiecte de solidaritate

Proiectele de solidaritate nu înlocuiesc stagiile sau locurile de muncă.

CAPITOLUL IV

Corpul voluntar european de ajutor umanitar

Articolul 9

Obiectiv, principii și tipuri de acțiuni

(1)   Acțiunile din cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar contribuie, în special, la oferirea de asistență umanitară bazată pe nevoi și care are drept obiectiv protejarea de vieți omenești, prevenirea și diminuarea suferinței umane și apărarea demnității umane, precum și consolidarea capacității și a rezilienței comunităților vulnerabile sau afectate de dezastre.

(2)   Acțiunile din cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar:

| (a) | se desfășoară în conformitate cu principiile ajutorului umanitar, și anume umanitatea, neutralitatea, imparțialitatea și independența, precum și cu principiul „de a nu prejudicia”; |
| --- | --- |

(a)

se desfășoară în conformitate cu principiile ajutorului umanitar, și anume umanitatea, neutralitatea, imparțialitatea și independența, precum și cu principiul „de a nu prejudicia”;

| (b) | răspund nevoilor în materie de ajutor umanitar ale comunităților locale, identificate în cooperare cu partenerii din domeniul umanitar și cu alți parteneri din țara-gazdă sau din regiunea-gazdă; |
| --- | --- |

(b)

răspund nevoilor în materie de ajutor umanitar ale comunităților locale, identificate în cooperare cu partenerii din domeniul umanitar și cu alți parteneri din țara-gazdă sau din regiunea-gazdă;

| (c) | sunt planificate în baza unor evaluări ale riscurilor și se desfășoară astfel încât să garanteze un nivel ridicat de siguranță și de securitate pentru voluntari; |
| --- | --- |

(c)

sunt planificate în baza unor evaluări ale riscurilor și se desfășoară astfel încât să garanteze un nivel ridicat de siguranță și de securitate pentru voluntari;

| (d) | acolo unde este cazul, facilitează tranziția de la răspunsul umanitar la o dezvoltare durabilă și incluzivă pe termen lung; |
| --- | --- |

(d)

acolo unde este cazul, facilitează tranziția de la răspunsul umanitar la o dezvoltare durabilă și incluzivă pe termen lung;

| (e) | facilitează implicarea activă a personalului și a voluntarilor locali din țările și din comunitățile unde acestea sunt puse în practică; |
| --- | --- |

(e)

facilitează implicarea activă a personalului și a voluntarilor locali din țările și din comunitățile unde acestea sunt puse în practică;

| (f) | ori de câte ori acest lucru este relevant, țin seama de nevoile specifice ale femeilor și caută să implice femeile, precum și grupurile și rețelele de femei; și |
| --- | --- |

(f)

ori de câte ori acest lucru este relevant, țin seama de nevoile specifice ale femeilor și caută să implice femeile, precum și grupurile și rețelele de femei; și

| (g) | contribuie la eforturile de îmbunătățire la nivel local a gradului de pregătire sau de răspuns la crizele umanitare. |
| --- | --- |

(g)

contribuie la eforturile de îmbunătățire la nivel local a gradului de pregătire sau de răspuns la crizele umanitare.

(3)   Corpul voluntar european de ajutor umanitar sprijină următoarele acțiuni:

| (a) | voluntariatul, astfel cum se prevede la articolul 10; |
| --- | --- |

(a)

voluntariatul, astfel cum se prevede la articolul 10;

| (b) | activitățile de networking pentru persoanele și organizațiile care participă la Corpul voluntar european de ajutor umanitar, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

activitățile de networking pentru persoanele și organizațiile care participă la Corpul voluntar european de ajutor umanitar, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1);

| (c) | măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2), cu un accent deosebit pe măsurile de asigurare a siguranței și securității participanților. |
| --- | --- |

(c)

măsurile de asigurare a calității și măsurile de sprijin astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2), cu un accent deosebit pe măsurile de asigurare a siguranței și securității participanților.

Articolul 10

Voluntariatul în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar

(1)   Voluntariatul în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar:

| (a) | cuprinde o componentă de învățare și de formare, inclusiv cu privire la principiile stabilite la articolul 10 alineatul (2) și, după caz, componente axate pe dezvoltare și pe consolidarea capacităților, cu implicarea unor îndrumători, mentori și experți cu pregătire și instruire de înalt nivel și cu experiență; |
| --- | --- |

(a)

cuprinde o componentă de învățare și de formare, inclusiv cu privire la principiile stabilite la articolul 10 alineatul (2) și, după caz, componente axate pe dezvoltare și pe consolidarea capacităților, cu implicarea unor îndrumători, mentori și experți cu pregătire și instruire de înalt nivel și cu experiență;

| (b) | nu înlocuiește stagiile sau locurile de muncă; |
| --- | --- |

(b)

nu înlocuiește stagiile sau locurile de muncă;

| (c) | nu este echivalat cu ocuparea unui loc de muncă; și |
| --- | --- |

(c)

nu este echivalat cu ocuparea unui loc de muncă; și

| (d) | se bazează pe un acord scris de voluntariat. |
| --- | --- |

(d)

se bazează pe un acord scris de voluntariat.

Acordul menționat la primul paragraf litera (d) stabilește drepturile și obligațiile părților la acordul respectiv, durata voluntariatului și locul unde se desfășoară acesta și cuprinde o descriere a sarcinilor. Un astfel de acord face trimitere la clauzele poliței de asigurare oferite participanților și, după caz, la cerințele relevante pentru autorizarea participanților, în conformitate cu dreptul intern aplicabil.

(2)   Voluntariatul în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar poate fi efectuat numai în acele regiuni ale țărilor terțe în care:

| (a) | se desfășoară activități și operațiuni de ajutor umanitar; și |
| --- | --- |

(a)

se desfășoară activități și operațiuni de ajutor umanitar; și

| (b) | nu este în curs niciun conflict armat internațional sau fără caracter internațional. |
| --- | --- |

(b)

nu este în curs niciun conflict armat internațional sau fără caracter internațional.

CAPITOLUL V

Dispoziții financiare

Articolul 11

Buget

(1)   Pachetul financiar pentru implementarea programului în perioada 2021-2027 este de 1 009 000 000 EUR în prețuri curente.

(2)   Cu un maximum de 20 % pentru voluntariatul național, repartizarea orientativă a cuantumului prevăzut la alineatul (1) pentru acțiunile menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) este de:

| (a) | 94 % pentru voluntariatul prevăzut la articolul 7 și pentru proiectele de solidaritate; |
| --- | --- |

(a)

94 % pentru voluntariatul prevăzut la articolul 7 și pentru proiectele de solidaritate;

| (b) | 6 % pentru voluntariatul prevăzut la articolul 10. |
| --- | --- |

(b)

6 % pentru voluntariatul prevăzut la articolul 10.

(3)   Cuantumul prevăzut la alineatul (1) poate fi utilizat pentru asistență tehnică și administrativă în implementarea programului, de exemplu pentru activități de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, inclusiv pentru sisteme corporative de tehnologie a informației.

(4)   Resursele alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate pot fi transferate către program, la cererea statelor membre în cauză, cu respectarea condițiilor prevăzute în articolul 26 dintr-un regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize („Regulamentul privind dispozițiile comune pentru 2021-2027”). Comisia execută resursele respective direct, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (a) din Regulamentul financiar, sau indirect, în conformitate cu litera (c) de la paragraful menționat. Dacă este posibil, resursele respective se utilizează în beneficiul statului membru în cauză.

Articolul 12

Forme de finanțare din partea UE și metode de implementare

(1)   Programul se implementează, în mod consecvent, prin gestiune directă, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (a) din Regulamentul financiar sau prin gestiune indirectă, cu organisme astfel cum se menționează la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) din regulamentul menționat.

(2)   Programul poate oferi finanțare sub oricare dintre formele prevăzute în Regulamentul financiar, în special granturi, premii și achiziții publice.

(3)   Contribuțiile la un mecanism de asigurare reciprocă pot acoperi riscul asociat cu recuperarea fondurilor datorate de către destinatari și sunt considerate o garanție suficientă în temeiul Regulamentului financiar. Se aplică articolul 37 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (25).

(4)   Pentru selecții atât în cadrul gestiunii directe, cât și al gestiunii indirecte, membrii comitetului de evaluare pot fi experți externi, în conformitate cu articolul 150 alineatul (3) al treilea paragraf din Regulamentul financiar.

CAPITOLUL VI

Participarea la program

Articolul 13

Țări terțe asociate programului

(1)   Programul este deschis participării următoarelor țări terțe:

| (a) | membrii Asociației Europene a Liberului Schimb care sunt membri ai Spațiului Economic European, în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European; |
| --- | --- |

(a)

membrii Asociației Europene a Liberului Schimb care sunt membri ai Spațiului Economic European, în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European;

| (b) | țările aderente, țările candidate și potențialii candidați, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a acestora la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective; |
| --- | --- |

(b)

țările aderente, țările candidate și potențialii candidați, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a acestora la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective;

| (c) | țările din cadrul politicii europene de vecinătate, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii instituite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective; |
| --- | --- |

(c)

țările din cadrul politicii europene de vecinătate, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii instituite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective;

| (d) | alte țări terțe, în conformitate cu condițiile prevăzute de un acord specific referitor la participarea unei țări terțe la un program al Uniunii, cu condiția ca acordul:






  (i) | să asigure un echilibru adecvat între contribuțiile și beneficiile țării terțe care participă la programele Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(d)

alte țări terțe, în conformitate cu condițiile prevăzute de un acord specific referitor la participarea unei țări terțe la un program al Uniunii, cu condiția ca acordul:

(i)

să asigure un echilibru adecvat între contribuțiile și beneficiile țării terțe care participă la programele Uniunii;

| (ii) | să stabilească condițiile de participare la programe, inclusiv calcularea contribuțiilor financiare la programele individuale și costurile administrative ale acestora; |
| --- | --- |

(ii)

să stabilească condițiile de participare la programe, inclusiv calcularea contribuțiilor financiare la programele individuale și costurile administrative ale acestora;

| (iii) | să nu confere țării terțe competențe decizionale în ceea ce privește programul Uniunii; și |
| --- | --- |

(iii)

să nu confere țării terțe competențe decizionale în ceea ce privește programul Uniunii; și

| (iv) | să garanteze drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a-și proteja interesele financiare. |
| --- | --- |

(iv)

să garanteze drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a-și proteja interesele financiare.

Contribuțiile menționate la primul paragraf litera (d) punctul (ii) constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar.

(2)   Țările enumerate la alineatul (1) pot lua parte la program numai în integralitatea acestuia și cu condiția să îndeplinească toate obligațiile impuse de prezentul regulament statelor membre.

Articolul 14

Alte țări participante

(1)   Programul este deschis participării țărilor și teritoriilor de peste mări.

(2)   În cazuri justificate în mod corespunzător, în interesul Uniunii, acțiunile menționate la articolul 5 și voluntariatul menționat la articolul 7 pot fi, de asemenea, deschise participării entităților juridice din țări terțe care nu sunt asociate la program.

Articolul 15

Participanții persoane fizice

(1)   Tinerii cu vârsta cuprinsă între 17 și 30 de ani sau, în cazul voluntariatului în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar, astfel cum este prevăzut la articolul 10, între 17 și 35 de ani, care doresc să participe la program se înregistrează pe portalul Corpului european de solidaritate.

(2)   În momentul începerii unei activități de voluntariat sau a unui proiect de solidaritate în cadrul componentei „participarea tinerilor la activități de solidaritate”, un participant trebuie să aibă cel puțin 18 ani și cel mult 30 de ani. În momentul începerii de voluntariatului în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar menționat la articolul 10, un participant trebuie să aibă cel puțin 18 ani și cel mult 35 de ani.

Articolul 16

Includerea tinerilor cu mai puține oportunități

(1)   La punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia, statele membre și țările terțe asociate la program se asigură că se adoptă măsuri specifice și eficace pentru a promova incluziunea socială și condițiile egale de acces, în special pentru participarea tinerilor cu mai puține oportunități.

(2)   Comisia elaborează, până la 9 decembrie 2021, un cadru de măsuri de incluziune pentru sporirea nivelului de participare a persoanelor cu mai puține oportunități și îndrumări pentru punerea în aplicare a unor astfel de măsuri. Îndrumările respective sunt actualizate, după caz, pe durata programului. Pe baza cadrului de măsuri de incluziune și acordând o atenție deosebită provocărilor specifice privind accesul la program în contextul național, se elaborează planuri de acțiune privind incluziunea care fac parte integrantă din programele de lucru ale agențiilor naționale. Comisia monitorizează în mod regulat punerea în aplicare a respectivelor planuri de acțiune privind incluziunea.

(3)   Acolo unde este cazul și asigurând buna gestiune financiară, Comisia se asigură că sunt puse în aplicare măsuri de sprijin financiar, inclusiv de prefinanțare, pentru a facilita participarea la program a tinerilor cu mai puține oportunități. Nivelul sprijinului se bazează pe criterii obiective.

Articolul 17

Organizațiile participante

(1)   Programul este deschis participării entităților publice sau private, fără scop lucrativ sau cu scop lucrativ, și organizațiilor internaționale cu condiția ca acestea să fi primit o etichetă de calitate.

(2)   Organismul competent de implementare a programului evaluează o cerere depusă de o entitate pentru a deveni organizație participantă, pe baza principiilor următoare:

| (a) | egalitatea de tratament; |
| --- | --- |

(a)

egalitatea de tratament;

| (b) | egalitatea de șanse și nediscriminarea; |
| --- | --- |

(b)

egalitatea de șanse și nediscriminarea;

| (c) | evitarea situațiilor de înlocuire a unui loc de muncă; |
| --- | --- |

(c)

evitarea situațiilor de înlocuire a unui loc de muncă;

| (d) | evitarea activităților dăunătoare; |
| --- | --- |

(d)

evitarea activităților dăunătoare;

| (e) | organizarea unor activități de înaltă calitate, ușor accesibile și incluzive, cu o dimensiune de învățare axată pe dezvoltarea personală, socio-educațională și profesională; |
| --- | --- |

(e)

organizarea unor activități de înaltă calitate, ușor accesibile și incluzive, cu o dimensiune de învățare axată pe dezvoltarea personală, socio-educațională și profesională;

| (f) | modalități adecvate de voluntariat; |
| --- | --- |

(f)

modalități adecvate de voluntariat;

| (g) | medii și condiții sigure și decente, cu mecanisme interne de rezolvare a conflictelor pentru protejarea participanților; și |
| --- | --- |

(g)

medii și condiții sigure și decente, cu mecanisme interne de rezolvare a conflictelor pentru protejarea participanților; și

| (h) | „nonprofit” în conformitate cu Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(h)

„nonprofit” în conformitate cu Regulamentul financiar.

Organismul competent de implementare a programului folosește principiile menționate la primul paragraf pentru a stabili dacă activitățile entității care solicită să devină o organizație participantă îndeplinesc cerințele și obiectivele programului.

(3)   În urma evaluării menționate la alineatul (2), entității respective i se poate atribui o etichetă de calitate. Organismul competent de implementare a programului reevaluează periodic dacă entitatea continuă să îndeplinească condițiile care au condus la atribuirea etichetei de calitate. În cazul în care entitatea nu mai respectă condițiile respective, organismul competent de implementare a programului adoptă măsuri de remediere până în momentul în care condițiile și cerințele de calitate sunt întrunite. În cazul continuării nerespectării respectivelor condiții și cerințe de calitate, eticheta de calitate se revocă.

(4)   Orice entitate care a primit o etichetă de calitate beneficiază de acces la portalul Corpului european de solidaritate în calitate de gazdă, cu rol de susținere sau în ambele roluri și poate face oferte de activități de solidaritate candidaților înscriși.

(5)   Eticheta de calitate nu conduce automat la finanțare în cadrul programului.

(6)   Activitățile de solidaritate și măsurile conexe de asigurare a calității și de sprijin oferite de o organizație participantă pot beneficia de finanțare în cadrul programului sau din alte surse de finanțare care nu depind de bugetul Uniunii.

(7)   Pentru organizațiile participante în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar, siguranța și securitatea voluntarilor, evaluate pe baza unor analize de risc, reprezintă o prioritate.

(8)   După finalizarea activităților de solidaritate și la cererea participanților, organizațiile participante eliberează participanților un certificat, cum ar fi Youthpass sau Europass, care atestă rezultatele obținute în materie de învățare și aptitudinile dezvoltate în cursul activităților de solidaritate;

Articolul 18

Accesul la finanțare în cadrul programului

Orice entitate publică sau privată stabilită într-un stat membru, într-o țară sau teritoriu de peste mări sau într-o țară terță asociată programului, precum și orice organizație internațională poate solicita finanțare în cadrul programului. În cazul voluntariatului menționat la articolele 7 și 10, organizația participantă trebuie să fi obținut, ca o condiție prealabilă, o etichetă de calitate pentru a beneficia de finanțare în cadrul programului. În cazul proiectelor de solidaritate menționate la articolul 8, persoanele fizice pot să solicite, de asemenea, finanțare în numele unor grupuri informale de participanți. Ca regulă generală, cererea de finanțare se transmite agenției naționale din țara în care își are sediul entitatea, organizația sau persoana fizică.

CAPITOLUL VII

Programare, monitorizare și evaluare

Articolul 19

Programul de lucru

Programul este implementat prin programele de lucru menționate la articolul 110 din Regulamentul financiar. Programele de lucru precizează cuantumul aproximativ alocat fiecărei acțiuni în parte și modul în care se distribuie fondurile între statele membre și țările terțe asociate la program pentru acțiunile care urmează să fie gestionate prin intermediul agenției naționale. Programele de lucru sunt adoptate de Comisie prin intermediul actelor de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 31.

Articolul 20

Monitorizare și raportare

(1)   În anexă sunt prevăzuți indicatori pentru raportarea progreselor înregistrate de program în direcția realizării obiectivelor generale și specifice stabilite la articolul 3.

(2)   Pentru a se asigura evaluarea eficientă a progreselor înregistrate de program în direcția realizării obiectivelor sale, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 30, pentru a modifica anexa privind indicatorii, în cazul în care se consideră necesar, și pentru a completa prezentul regulament cu dispoziții privind stabilirea unui cadru de monitorizare și evaluare.

(3)   Sistemul de raportare a performanței asigură faptul că datele pentru monitorizarea implementării și a rezultatelor programului sunt colectate în mod eficient, eficace, la timp și la nivelul adecvat de detaliere.

În acest scop, destinatarilor fondurilor din partea Uniunii și, după caz, statelor membre li se impun cerințe de raportare proporționale.

Articolul 21

Evaluare

(1)   Comisia efectuează evaluări în timp util pentru a putea contribui la procesul de luare a deciziilor.

(2)   Imediat ce sunt disponibile suficiente informații cu privire la implementarea programului, dar, în orice caz, nu mai târziu de 31 decembrie 2024, Comisia efectuează o evaluare intermediară a programului. Respectiva evaluare intermediară este însoțită, de asemenea, de o evaluare finală a Programului Corpul European de Solidaritate pentru perioada 2018-2020, care este utilizată la realizarea evaluării intermediare. În cadrul evaluării intermediare a programului se apreciază eficacitatea și performanțele globale ale programului, precum și punerea în aplicare a măsurilor de incluziune.

(3)   Fără a aduce atingere cerințelor prevăzute în capitolul IX și obligațiilor agențiilor naționale prevăzute la articolul 24, statele membre prezintă Comisiei, până la 31 mai 2024, un raport cu privire la implementarea și impactul programului pe teritoriile lor respective.

(4)   După caz și pe baza evaluării intermediare, Comisia prezintă o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament.

(5)   După data de 31 decembrie 2027, dar, în orice caz, nu mai târziu de 31 decembrie 2031, Comisia efectuează o evaluare finală a rezultatelor și impactului programului.

(6)   Comisia transmite evaluările efectuate în temeiul prezentului articol, inclusiv evaluarea intermediară, însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.

CAPITOLUL VIII

Informare, comunicare și diseminare

Articolul 22

Informare, comunicare și diseminare

(1)   Destinatarii finanțării din partea Uniunii fac publică originea respectivelor fonduri și asigură vizibilitatea finanțării din partea Uniunii, în special în cazul promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora, oferind informații coerente, concrete și proporționate adresate unor categorii de public diverse, printre care mass-media și publicul larg.

(2)   Comisia pune în aplicare acțiuni de informare și comunicare privind programul, acțiunile întreprinse în temeiul programului și rezultatele obținute. Resursele financiare alocate programului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care respectivele priorități sunt legate de obiectivele prevăzute la articolul 3.

(3)   În cooperare cu Comisia, agențiile naționale elaborează o strategie consecventă în privința promovării și a difuzării și exploatării eficiente a rezultatelor activităților sprijinite în cadrul acțiunilor pe care le gestionează în cadrul programului. Agențiile naționale sprijină Comisia în legătură cu sarcina sa generală de a difuza informații cu privire la program, inclusiv informații cu privire la acțiuni și activități gestionate la nivel național și la nivelul Uniunii, și cu privire la rezultatele sale. Agențiile naționale informează grupurile-țintă relevante în legătură cu acțiunile și activitățile întreprinse în țările lor.

(4)   Organizațiile participante folosesc sintagma „Corpul european de solidaritate” în acțiunile de comunicare și de diseminare a informațiilor referitoare la program.

CAPITOLUL IX

Sistemul de gestiune și de audit

Articolul 23

Autoritatea națională

În fiecare stat membru și țară asociată la program, autoritățile naționale desemnate pentru gestionarea acțiunilor menționate la capitolul III din Regulamentul (UE) 2021/817 acționează, de asemenea, ca autorități naționale în cadrul programului. Articolul 26 alineatele (1), (2), (6), (7), (9), (10), (11), (12), (13) și (14) din Regulamentul (UE) 2021/817 se aplică mutatis mutandis autorităților naționale din cadrul programului.

mutatis mutandis

Articolul 24

Agenția națională

(1)   În fiecare stat membru și țară asociată la program, agențiile naționale desemnate pentru gestionarea acțiunilor menționate la capitolul III din Regulamentul (UE) 2021/817 în țările respective acționează, de asemenea, ca agenții naționale în cadrul programului. Articolul 27 alineatele (1), (2) și (4)-(8) din Regulamentul (UE) 2021/817 se aplică mutatis mutandis autorităților naționale din cadrul programului.

(2)   Fără a aduce atingere articolului 27 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/817, agenția națională este responsabilă, de asemenea, de gestionarea tuturor etapelor ciclului de viață al respectivelor acțiuni ale programului enumerate în actele de punere în aplicare menționate la articolul 19 din prezentul regulament, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) din Regulamentul financiar.

(3)   În cazul în care nu a fost desemnată nicio agenție națională pentru o țară terță, astfel cum se menționează la articolul 13 alineatul (1) din prezentul regulament, aceasta se instituie în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/817.

Articolul 25

Comisia Europeană

(1)   Normele care se aplică relației dintre Comisie și o agenție națională se stabilesc, în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/817, într-un document scris care:

| (a) | stipulează standardele de control intern pentru agenția națională vizată și normele privind gestionarea, de către agențiile naționale, a fondurilor Uniunii destinate sprijinului sub formă de granturi; |
| --- | --- |

(a)

stipulează standardele de control intern pentru agenția națională vizată și normele privind gestionarea, de către agențiile naționale, a fondurilor Uniunii destinate sprijinului sub formă de granturi;

| (b) | include programul de lucru al agenției naționale, care cuprinde sarcinile de gestionare ale agenției naționale pentru care se furnizează sprijin din partea Uniunii; și |
| --- | --- |

(b)

include programul de lucru al agenției naționale, care cuprinde sarcinile de gestionare ale agenției naționale pentru care se furnizează sprijin din partea Uniunii; și

| (c) | precizează obligațiile de raportare ale agenției naționale. |
| --- | --- |

(c)

precizează obligațiile de raportare ale agenției naționale.

(2)   În fiecare an, Comisia pune la dispoziția agenției naționale următoarele fonduri:

| (a) | fonduri pentru sprijin sub formă de granturi în statul membru sau în țara terță asociată la program în cauză pentru acțiunile programului a căror gestionare este încredințată agenției naționale; |
| --- | --- |

(a)

fonduri pentru sprijin sub formă de granturi în statul membru sau în țara terță asociată la program în cauză pentru acțiunile programului a căror gestionare este încredințată agenției naționale;

| (b) | o contribuție financiară în sprijinul sarcinilor de gestionare ale agenției naționale, care se instituie în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 28 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/817. |
| --- | --- |

(b)

o contribuție financiară în sprijinul sarcinilor de gestionare ale agenției naționale, care se instituie în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 28 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/817.

(3)   Comisia stabilește cerințele pentru programul de lucru al agenției naționale. Comisia nu pune la dispoziția agenției naționale fonduri ale programului decât după aprobarea oficială a programului de lucru al agenției naționale.

(4)   Pe baza cerințelor privind conformitatea pentru agențiile naționale menționate la articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2021/817, Comisia revizuiește sistemele naționale de gestionare și control, declarația anuală privind gestionarea a agenției naționale și avizul organismului de audit independent cu privire la aceasta, ținând seama în mod corespunzător de informațiile din partea autorității naționale privind activitățile sale de monitorizare și supervizare referitoare la program.

(5)   După evaluarea declarației anuale privind gestionarea și a avizului organismului de audit independent cu privire la aceasta, Comisia adresează avizul și observațiile sale agenției naționale și autorității naționale.

(6)   În cazul în care Comisia nu poate accepta declarația anuală privind gestionarea sau avizul de audit independent cu privire la aceasta ori în cazul unei implementări nesatisfăcătoare a observațiilor Comisiei de către agenția națională, Comisia poate pune în aplicare orice măsură de precauție și corectivă necesară pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii în conformitate cu articolul 131 alineatul (3) primul paragraf litera (c) din Regulamentul financiar.

Articolul 26

Organismul de audit independent

(1)   Organismul de audit independent emite un aviz de audit referitor la declarația anuală privind gestionarea menționată la articolul 155 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul financiar. Aceasta constituie baza asigurării globale în temeiul articolului 127 din Regulamentul financiar.

(2)   Organismul de audit independent:

| (a) | are competențele profesionale necesare pentru efectuarea de audituri în sectorul public; |
| --- | --- |

(a)

are competențele profesionale necesare pentru efectuarea de audituri în sectorul public;

| (b) | garantează că auditurile sale iau în considerare standardele de audit acceptate pe plan internațional; și |
| --- | --- |

(b)

garantează că auditurile sale iau în considerare standardele de audit acceptate pe plan internațional; și

| (c) | nu se află într-o situație de conflict de interese cu privire la entitatea juridică din care face parte agenția națională și este independent, în ceea ce privește funcțiile acestuia, față de entitatea juridică din care face parte agenția națională. |
| --- | --- |

(c)

nu se află într-o situație de conflict de interese cu privire la entitatea juridică din care face parte agenția națională și este independent, în ceea ce privește funcțiile acestuia, față de entitatea juridică din care face parte agenția națională.

(3)   Organismul de audit independent furnizează Comisiei și reprezentanților săi, precum și Curții de Conturi acces deplin la toate documentele și rapoartele în sprijinul avizului de audit pe care îl emite referitor la declarația anuală privind gestionarea a agenției naționale.

CAPITOLUL X

Sistemul de control

Articolul 27

Principiile sistemului de control

(1)   Comisia este responsabilă de controalele de supervizare cu privire la acțiunile programului gestionate de agențiile naționale. Ea stabilește cerințele minime pentru controalele efectuate de agenția națională și de organismul de audit independent.

(2)   Agențiile naționale sunt responsabile de controalele primare ale beneficiarilor de granturi pentru acțiunile programului care le sunt încredințate. Respectivele controale oferă o asigurare rezonabilă cu privire la faptul că granturile acordate sunt utilizate în conformitate cu destinația lor și cu normele aplicabile ale Uniunii.

(3)   În ceea ce privește fondurile programului transferate către agențiile naționale, Comisia asigură coordonarea adecvată a controalelor sale cu autoritățile naționale și cu agențiile naționale, pe baza principiului auditului unic și în urma unei analize bazate pe riscuri. Prezentul alineat nu se aplică investigațiilor efectuate de OLAF.

Articolul 28

Protecția intereselor financiare ale Uniunii

În cazul în care o țară terță participă la program printr-o decizie adoptată în temeiul unui acord internațional sau în temeiul oricărui alt instrument juridic, țara terță în cauză acordă accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele. În cazul OLAF, aceste drepturi includ dreptul de a efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013.

CAPITOLUL XI

Complementaritate

Articolul 29

Complementaritatea acțiunii Uniunii

(1)   Acțiunile programului sunt consecvente și complementare cu politicile, instrumentele și programele relevante de la nivelul Uniunii, în special cu Programul Erasmus+, precum și cu rețelele existente la nivelul Uniunii care sunt relevante pentru activitățile programului.

(2)   Acțiunile programului sunt, de asemenea, consecvente și complementare cu politicile, programele și instrumentele relevante de la nivel național din statele membre și din țările terțe asociate la program. În acest sens, Comisia, autoritățile naționale și agențiile naționale efectuează schimburi de informații cu privire la sistemele și prioritățile existente la nivel național legate de solidaritate și tineret, pe de o parte, și de acțiunile din cadrul programului, pe de altă parte, cu scopul de a avea drept bază bunele practici relevante și de a obține eficiență și eficacitate.

(3)   Voluntariatul astfel cum este prevăzut la articolul 10 este consecvent și complementar în special cu alte domenii ale acțiunii externe a Uniunii, în special cu politica de ajutor umanitar, cu politica de cooperare pentru dezvoltare, cu politica de extindere, cu politica de vecinătate și cu mecanismul de protecție civilă al Uniunii.

(4)   O acțiune care a beneficiat de o contribuție în cadrul programului poate primi o contribuție și din partea unui alt program al Uniunii, cu condiția ca aceste contribuții să nu acopere aceleași costuri. Normele programului relevant al Uniunii se aplică contribuției corespunzătoare la acțiune. Finanțarea cumulativă nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii. Sprijinul din partea diferitelor programe ale Uniunii poate fi calculat pe bază proporțională în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile de acordare a sprijinului.

(5)   Proiectele de propuneri pot primi sprijin din partea Fondului european de dezvoltare regională sau a Fondului social european Plus, în conformitate cu articolul 73 alineatul (4) din Regulamentul privind dispozițiile comune pentru 2021-2027, în cazul în care li s-a acordat o etichetă „marca de excelență” în cadrul programului, ca urmare a îndeplinirii următoarelor condiții cumulative:

| (a) | au fost evaluate în cadrul unei cereri de propuneri lansate în cadrul programului; |
| --- | --- |

(a)

au fost evaluate în cadrul unei cereri de propuneri lansate în cadrul programului;

| (b) | respectă cerințele minime de calitate din respectiva cerere de propuneri; și |
| --- | --- |

(b)

respectă cerințele minime de calitate din respectiva cerere de propuneri; și

| (c) | nu pot fi finanțate în cadrul cererii de propuneri respective din cauza unor constrângeri bugetare. |
| --- | --- |

(c)

nu pot fi finanțate în cadrul cererii de propuneri respective din cauza unor constrângeri bugetare.

CAPITOLUL XII

Dispoziții tranzitorii și finale

Articolul 30

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 20 se conferă Comisiei pe durata programului.

(3)   Delegarea de competențe prevăzută la articolul 20 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înaintea adoptării unui act delegat, Comisia se consultă cu experții desemnați de fiecare stat membru, în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 20 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European, nici Consiliul nu a ridicat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înaintea expirării termenului respectiv, ambele instituții au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se amână cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 31

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 32

Abrogarea

Regulamentele (UE) 2018/1475 și (UE) nr. 375/2014 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2021.

Articolul 33

Dispoziții tranzitorii

(1)   Prezentul regulament nu afectează continuarea sau modificarea acțiunilor inițiate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1475 sau (UE) nr. 375/2014, care continuă să se aplice acțiunilor respective până la încheierea acestora.

(2)   Pachetul financiar aferent programului poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru a asigura tranziția între program și măsurile adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1475 sau (UE) nr. 375/2014.

(3)   În conformitate cu articolul 193 alineatul (2) al doilea paragraf litera (a) din Regulamentul financiar și prin derogare de la articolul 193 alineatul (4) din regulamentul menționat, în cazuri justificate în mod corespunzător specificate în decizia de finanțare, activitățile sprijinite în temeiul prezentului regulament și costurile aferente suportate în 2021 pot fi considerate eligibile începând cu 1 ianuarie 2021, chiar dacă respectivele activități au fost puse în aplicare și costurile respective au fost suportate înainte de depunerea cererii de grant.

(4)   Dacă este necesar, pot fi introduse în bugetul Uniunii credite pentru perioada de după 2027, pentru a acoperi cheltuielile prevăzute la articolul 11 alineatul (3) și pentru a permite gestionarea acțiunilor și a activităților nefinalizate până la 31 decembrie 2027.

(5)   Statele membre asigură, la nivel național, tranziția fără probleme de la acțiunile desfășurate în cadrul Programului Corpul european de solidaritate 2018-2020 la cele care urmează să fie desfășurate în cadrul programului.

Articolul 34

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 mai 2021.

Pentru Parlamentul European

Președintele

D.M. SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  JO C 62, 15.2.2019, p. 201.

1

(2)  
  JO C 86, 7.3.2019, p. 282.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 12 martie 2019 (JO C 23, 21.1.2021, p. 218) și poziția în primă lectură a Consiliului din 20 aprilie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Poziția Parlamentului European din 18 mai 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  
  JO C 25, 30.1.2008, p. 1.

4

(5)  
  JO C 456, 18.12.2018, p. 1.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport, și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013 (JO L 189, 28.5.2021, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a acțiunii „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Deciziilor nr. 1719/2006/CE, nr. 1720/2006/CE și nr. 1298/2008/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 50).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 375/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a Corpului voluntar european de ajutor umanitar (inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar”) (JO L 122, 24.4.2014, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11).

9

(10)  Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării nonformale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1).

10

(11)  Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (JO L 327, 2.12.2016, p. 1).

11

(12)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

13

(14)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).

14

(15)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

15

(16)  Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

16

(17)  Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (JO L 198, 28.7.2017, p. 29).

17

(18)  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

18

(19)  
  JO L 433I, 22.12.2020, p. 28.

19

(20)  
  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

20

(21)  Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană („Decizia de asociere peste mări”) (JO L 344, 19.12.2013, p. 1).

21

(22)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

22

(23)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

23

(24)  Regulamentul (UE) 2018/1475 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 octombrie 2018 de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, a Regulamentului (UE) nr. 1293/2013 și a Deciziei nr. 1313/2013/UE (JO L 250, 4.10.2018, p. 1).

24

(25)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

25

---

ANEXĂ

Măsurătorile indicatorilor cantitativi sunt defalcate, după caz, în funcție de țară, experiență profesională, nivel de instruire, gen, tip de acțiune și activitate.

Următoarele domenii trebuie să fie monitorizate:

| (a) | numărul de participanți la activități de solidaritate; |
| --- | --- |

(a)

numărul de participanți la activități de solidaritate;

| (b) | ponderea participanților cu mai puține oportunități; |
| --- | --- |

(b)

ponderea participanților cu mai puține oportunități;

| (c) | numărul de organizații care dețin eticheta de calitate; |
| --- | --- |

(c)

numărul de organizații care dețin eticheta de calitate;

| (d) | ponderea participanților care sunt tineri cu mai puține oportunități; |
| --- | --- |

(d)

ponderea participanților care sunt tineri cu mai puține oportunități;

| (e) | ponderea participanților care raportează rezultate pozitive ale învățării; |
| --- | --- |

(e)

ponderea participanților care raportează rezultate pozitive ale învățării;

| (f) | ponderea participanților în cazul cărora rezultatele învățării sunt documentate cu ajutorul unor instrumente de transparență și recunoaștere al Uniunii, precum Youthpass și Europass, sau al unor instrumente de la nivel național; |
| --- | --- |

(f)

ponderea participanților în cazul cărora rezultatele învățării sunt documentate cu ajutorul unor instrumente de transparență și recunoaștere al Uniunii, precum Youthpass și Europass, sau al unor instrumente de la nivel național;

| (g) | gradul general de satisfacție al participanților în ceea ce privește calitatea activităților; |
| --- | --- |

(g)

gradul general de satisfacție al participanților în ceea ce privește calitatea activităților;

| (h) | ponderea activităților care vizează obiective privind clima; |
| --- | --- |

(h)

ponderea activităților care vizează obiective privind clima;

| (i) | gradul de satisfacție al voluntarilor implicați în sectorul ajutorului umanitar și al organizațiilor participante în ceea ce privește contribuția umanitară efectivă a activităților de pe teren; |
| --- | --- |

(i)

gradul de satisfacție al voluntarilor implicați în sectorul ajutorului umanitar și al organizațiilor participante în ceea ce privește contribuția umanitară efectivă a activităților de pe teren;

| (j) | numărul de activități desfășurate în țări terțe care contribuie la consolidarea poziției actorilor locali și a comunităților locale și care vin în completarea voluntariatului în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar. |
| --- | --- |

(j)

numărul de activități desfășurate în țări terțe care contribuie la consolidarea poziției actorilor locali și a comunităților locale și care vin în completarea voluntariatului în cadrul Corpului voluntar european de ajutor umanitar.

---