# Euroopan unionin L 184/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 184 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta25. toukokuu 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 184

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta25. toukokuu 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2021/826, annettu 17 päivänä toukokuuta 2021, Belgian vastauksena Kreikan muuttoliikekriisin hoitamista varten pyytämään apuun tuomille tavaroille myönnettävästä tuontitullittomuudesta ja arvonlisäverovapautuksesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 3274) | 1 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2021/827, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, tilastoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa annettujen suuntaviivojen EKP/2013/24 muuttamisesta (EKP/2021/20) | 4 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | E-sääntö nro 158 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat peruuttamista avustavien laitteiden sekä moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin kyse on siitä, että kuljettaja havaitsee ajoneuvojen takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät [2021/828] | 20 |
| | * | E-sääntö nro 159 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin on kyse jalankulkijoista ja pyöräilijöistä liikkeellelähdön yhteydessä varoittavasta järjestelmästä [2021/829] | 62 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2021/826, annettu 17 päivänä toukokuuta 2021, Belgian vastauksena Kreikan muuttoliikekriisin hoitamista varten pyytämään apuun tuomille tavaroille myönnettävästä tuontitullittomuudesta ja arvonlisäverovapautuksesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2021) 3274)

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 3274)

1

SUUNTAVIIVAT

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat (EU) 2021/827, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, tilastoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa annettujen suuntaviivojen EKP/2013/24 muuttamisesta (EKP/2021/20)

4

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

E-sääntö nro 158 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat peruuttamista avustavien laitteiden sekä moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin kyse on siitä, että kuljettaja havaitsee ajoneuvojen takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät [2021/828]

20

*

E-sääntö nro 159 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin on kyse jalankulkijoista ja pyöräilijöistä liikkeellelähdön yhteydessä varoittavasta järjestelmästä [2021/829]

62

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 25.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2021/826,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2021,

Belgian vastauksena Kreikan muuttoliikekriisin hoitamista varten pyytämään apuun tuomille tavaroille myönnettävästä tuontitullittomuudesta ja arvonlisäverovapautuksesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2021) 3274)

(Ainoastaan hollannin-, kreikan- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon direktiivin 2006/112/EY 143 artiklan b ja c alakohdan soveltamisalasta vapautettaessa tietty tavaroiden lopullinen maahantuonti arvonlisäverosta 19 päivänä lokakuuta 2009 annetun neuvoston direktiivin 2009/132/EY (1) ja erityisesti sen 53 artiklan ensimmäisen kohdan,

ottaa huomioon yhteisön tullittomuusjärjestelmän luomisesta 16 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1186/2009 (2) ja erityisesti sen 76 artiklan ensimmäisen kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kreikka esitti 2 päivänä maaliskuuta 2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1313/2013/EU (3) 15 artiklassa tarkoitetun avunpyynnön pitkittyneen muuttoliikekriisin vuoksi. |
| --- | --- |

(1)

Kreikka esitti 2 päivänä maaliskuuta 2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1313/2013/EU (3) 15 artiklassa tarkoitetun avunpyynnön pitkittyneen muuttoliikekriisin vuoksi.

| (2) | Vastauksena Kreikan pyyntöön Belgian puolustusministeriö, joka on asetuksen (EY) N:o 1186/2009 74 artiklassa ja direktiivin 2009/132/EY 51 artiklassa tarkoitettu valtion elin, toi 6 päivänä maaliskuuta 2020 hätäapuvälineitä ja muita tarvittavia tarvikkeita ja lähetti ne Kreikkaan, jotta ne jaettaisiin turvapaikanhakijoille ja maahantulijoille tai annettaisiin heidän käyttöön. |
| --- | --- |

(2)

Vastauksena Kreikan pyyntöön Belgian puolustusministeriö, joka on asetuksen (EY) N:o 1186/2009 74 artiklassa ja direktiivin 2009/132/EY 51 artiklassa tarkoitettu valtion elin, toi 6 päivänä maaliskuuta 2020 hätäapuvälineitä ja muita tarvittavia tarvikkeita ja lähetti ne Kreikkaan, jotta ne jaettaisiin turvapaikanhakijoille ja maahantulijoille tai annettaisiin heidän käyttöön.

| (3) | Odotettaessa ilmoitusta komission päätöksestä Belgia antoi luvan asetuksen (EY) N:o 1186/2009 76 artiklan toisessa kohdassa ja direktiivin 2009/132/EY 53 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettuun tavaroista kannettavien tuontitullien ja arvonlisäveron, jäljempänä ’alv’, lykkäämiseen. |
| --- | --- |

(3)

Odotettaessa ilmoitusta komission päätöksestä Belgia antoi luvan asetuksen (EY) N:o 1186/2009 76 artiklan toisessa kohdassa ja direktiivin 2009/132/EY 53 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettuun tavaroista kannettavien tuontitullien ja arvonlisäveron, jäljempänä ’alv’, lykkäämiseen.

| (4) | Belgia pyysi 23 päivänä maaliskuuta 2020, että Kreikkaan toimitetuille tavaroille myönnettäisiin tuontitullittomuus ja alv-vapautus. Belgia antoi komissiolle yksityiskohtaisen luettelon, jossa ilmoitetaan tuontitulleitta ja alv:stä vapautettuina tuotujen, Kreikkaan lähetettyjen tavaroiden luonne ja määrät. |
| --- | --- |

(4)

Belgia pyysi 23 päivänä maaliskuuta 2020, että Kreikkaan toimitetuille tavaroille myönnettäisiin tuontitullittomuus ja alv-vapautus. Belgia antoi komissiolle yksityiskohtaisen luettelon, jossa ilmoitetaan tuontitulleitta ja alv:stä vapautettuina tuotujen, Kreikkaan lähetettyjen tavaroiden luonne ja määrät.

| (5) | Belgian pyyntöä myöntää Kreikkaan toimitetuille tavaroille tuontitullittomuus ja vapautus alv:stä pidetään asetuksen (EY) N:o 1186/2009 76 artiklan ensimmäisessä kohdassa ja direktiivin 2009/132/EY 53 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuna kyseisen jäsenvaltion esittämänä pyyntönä, kun otetaan huomioon se, että Kreikka esitti avunpyynnön ja Belgia vastasi siihen päätöksen N:o 1313/2013/EU 15 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Belgian pyyntöä myöntää Kreikkaan toimitetuille tavaroille tuontitullittomuus ja vapautus alv:stä pidetään asetuksen (EY) N:o 1186/2009 76 artiklan ensimmäisessä kohdassa ja direktiivin 2009/132/EY 53 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuna kyseisen jäsenvaltion esittämänä pyyntönä, kun otetaan huomioon se, että Kreikka esitti avunpyynnön ja Belgia vastasi siihen päätöksen N:o 1313/2013/EU 15 artiklan mukaisesti.

| (6) | Humanitaarinen kriisi, joka edellyttää kiireellisesti muiden jäsenvaltioiden apua kasvaneiden turvapaikanhakija- ja maahantulijamäärien suojelemiseksi talviaikana, ja siitä johtuvat äärimmäiset haasteet aiheuttavat asetuksen (EY) N:o 1186/2009 XVII luvun C jaksossa ja direktiivin 2009/132/EY VIII osaston 4 luvussa tarkoitetun katastrofin. |
| --- | --- |

(6)

Humanitaarinen kriisi, joka edellyttää kiireellisesti muiden jäsenvaltioiden apua kasvaneiden turvapaikanhakija- ja maahantulijamäärien suojelemiseksi talviaikana, ja siitä johtuvat äärimmäiset haasteet aiheuttavat asetuksen (EY) N:o 1186/2009 XVII luvun C jaksossa ja direktiivin 2009/132/EY VIII osaston 4 luvussa tarkoitetun katastrofin.

| (7) | Sen vuoksi on aiheellista myöntää Belgialle asetuksen (EY) N:o 1186/2009 74 artiklassa kuvattuihin tarkoituksiin tuoduille tavaroille tuontitullittomuus ja direktiivin 2009/132/EY 51 artiklassa kuvattuihin tarkoituksiin tuoduille tavaroille vapautus alv:stä. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi on aiheellista myöntää Belgialle asetuksen (EY) N:o 1186/2009 74 artiklassa kuvattuihin tarkoituksiin tuoduille tavaroille tuontitullittomuus ja direktiivin 2009/132/EY 51 artiklassa kuvattuihin tarkoituksiin tuoduille tavaroille vapautus alv:stä.

| (8) | Kreikka vahvisti 22 päivänä lokakuuta 2020 komissiolle ottaneensa vastaan Belgian toimittamassa yksityiskohtaisessa luettelossa tarkoitetut tavarat. Se ilmoitti, että Kreikan kansalaisten suojelun ministeriön pelastuspalvelusta vastaava pääsihteeristö on nimetty edellä mainittujen tavaroiden vastaanottajaksi, joka jakaa ne maahantulijoille ja turvapaikanhakijoille tai antaa ne vastikkeetta heidän käyttöönsä. Lisäksi Kreikka totesi, että asianmukaiset toimenpiteet on toteutettu sen varmistamiseksi, että edellä mainittujen tavaroiden osalta noudatetaan asetuksen (EY) N:o 1186/2009 78–80 artiklaa sekä direktiivin 2009/132/EY 55–57 artiklaa. |
| --- | --- |

(8)

Kreikka vahvisti 22 päivänä lokakuuta 2020 komissiolle ottaneensa vastaan Belgian toimittamassa yksityiskohtaisessa luettelossa tarkoitetut tavarat. Se ilmoitti, että Kreikan kansalaisten suojelun ministeriön pelastuspalvelusta vastaava pääsihteeristö on nimetty edellä mainittujen tavaroiden vastaanottajaksi, joka jakaa ne maahantulijoille ja turvapaikanhakijoille tai antaa ne vastikkeetta heidän käyttöönsä. Lisäksi Kreikka totesi, että asianmukaiset toimenpiteet on toteutettu sen varmistamiseksi, että edellä mainittujen tavaroiden osalta noudatetaan asetuksen (EY) N:o 1186/2009 78–80 artiklaa sekä direktiivin 2009/132/EY 55–57 artiklaa.

| (9) | Sen vuoksi Belgian 6 päivänä maaliskuuta 2020 tuomille, Kreikkaan siirrettäviksi tarkoitetuille tavaroille olisi myönnettävä tuontitullittomuus ja vapautus alv:stä. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi Belgian 6 päivänä maaliskuuta 2020 tuomille, Kreikkaan siirrettäviksi tarkoitetuille tavaroille olisi myönnettävä tuontitullittomuus ja vapautus alv:stä.

| (10) | Jäsenvaltioita kuultiin 11 päivänä helmikuuta 2021 asetuksen (EY) N:o 1186/2009 76 artiklan ja direktiivin 2009/132/EY 53 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioita kuultiin 11 päivänä helmikuuta 2021 asetuksen (EY) N:o 1186/2009 76 artiklan ja direktiivin 2009/132/EY 53 artiklan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tavarat vapautetaan asetuksen (EY) N:o 1186/2009 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tuontitulleista ja direktiivin 2009/132/EY 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun maahantuonnin yhteydessä kannettavasta alv:stä, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | Kreikan kansalaisten suojelun ministeriön pelastuspalvelusta vastaavan pääsihteeristön on tarkoitus jakaa tavarat turvapaikanhakijoille ja maahantulijoille ja antaa ne vastikkeetta heidän käyttöönsä; |
| --- | --- |

a)

Kreikan kansalaisten suojelun ministeriön pelastuspalvelusta vastaavan pääsihteeristön on tarkoitus jakaa tavarat turvapaikanhakijoille ja maahantulijoille ja antaa ne vastikkeetta heidän käyttöönsä;

| b) | tavarat täyttävät asetuksen (EY) N:o 1186/2009 75 ja 78–80 artiklassa sekä direktiivin 2009/132/EY 52 ja 55–57 artiklassa säädetyt vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

tavarat täyttävät asetuksen (EY) N:o 1186/2009 75 ja 78–80 artiklassa sekä direktiivin 2009/132/EY 52 ja 55–57 artiklassa säädetyt vaatimukset;

| c) | Kreikka on toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien tuontitavaroiden osalta noudatetaan asetuksen (EY) N:o 1186/2009 78–80 artiklaa sekä direktiivin 2009/132/EY 55–57 artiklaa. |
| --- | --- |

c)

Kreikka on toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien tuontitavaroiden osalta noudatetaan asetuksen (EY) N:o 1186/2009 78–80 artiklaa sekä direktiivin 2009/132/EY 55–57 artiklaa.

2 artikla

Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan Belgian 6 päivänä maaliskuuta 2020 tuomiin tavaroihin, jotka toimitettiin myöhemmin Kreikkaan vastauksena avunpyyntöön, jonka Kreikka oli esittänyt 2 päivänä maaliskuuta 2020 päätöksen N:o 1313/2013/EU 15 artiklan mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle ja Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2021.

Komission puolesta

Paolo GENTILONI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 292, 10.11.2009, s. 5.

1

(2)  
  EUVL L 324, 10.12.2009, s. 23

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1313/2013/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, unionin pelastuspalvelumekanismista (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 924).

3

---

SUUNTAVIIVAT

| 25.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/4

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT (EU) 2021/827,

annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021,

tilastoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa annettujen suuntaviivojen EKP/2013/24 muuttamisesta (EKP/2021/20)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1 ja 5.2 artiklan sekä 12.1 ja 14.3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Viime vuosien taloudellisen ja tilastollisen kehityksen vuoksi on tarpeen tarkistaa ja päivittää neljännesvuosittaisen rahoitustilinpidon raportointivaatimuksia, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat edelleen taloudellisten analyysien kannalta relevantteja. |
| --- | --- |

(1)

Viime vuosien taloudellisen ja tilastollisen kehityksen vuoksi on tarpeen tarkistaa ja päivittää neljännesvuosittaisen rahoitustilinpidon raportointivaatimuksia, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat edelleen taloudellisten analyysien kannalta relevantteja.

| (2) | Muiden rahoituslaitosten sektorin tarkempi erittely tulee yhä tärkeämmäksi sektorikohtaisen rahoituksen ja sen sidonnaisuuksien analysoinnin kannalta. Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa EKP/2013/24 (1) vahvistettuja neljännesvuosittaista rahoitustilinpitoa koskevia vaatimuksia on tarpeen muuttaa siten, että edellytetään muiden rahoituksen välittäjien sektorikohtaisen erittelyn raportointia. |
| --- | --- |

(2)

Muiden rahoituslaitosten sektorin tarkempi erittely tulee yhä tärkeämmäksi sektorikohtaisen rahoituksen ja sen sidonnaisuuksien analysoinnin kannalta. Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa EKP/2013/24 (1) vahvistettuja neljännesvuosittaista rahoitustilinpitoa koskevia vaatimuksia on tarpeen muuttaa siten, että edellytetään muiden rahoituksen välittäjien sektorikohtaisen erittelyn raportointia.

| (3) | Jotta globalisaatiosta ja rajat ylittävistä sulautumisista ja yritysostoista saataisiin parempi käsitys, suuntaviivoissa EKP/2013/24 vahvistettuja neljännesvuosittaista rahoitustilinpitoa koskevia vaatimuksia on tarpeen muuttaa, jotta valikoiduista rahoitusinstrumenteista voidaan erottaa suorat ulkomaiset sijoitukset, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 549/2013 (2) säädettyjen määritelmien perusteella (7 luvun 7.98 kohta eli ulkomaisten suorien sijoitusten luokat ja liitteessä A oleva taulukko 18.14 eli BPM6:n käyttötarkoituksittaisten luokkien ja EKT:n rahoitusinstrumenttiluokkien väliset yhteydet). |
| --- | --- |

(3)

Jotta globalisaatiosta ja rajat ylittävistä sulautumisista ja yritysostoista saataisiin parempi käsitys, suuntaviivoissa EKP/2013/24 vahvistettuja neljännesvuosittaista rahoitustilinpitoa koskevia vaatimuksia on tarpeen muuttaa, jotta valikoiduista rahoitusinstrumenteista voidaan erottaa suorat ulkomaiset sijoitukset, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 549/2013 (2) säädettyjen määritelmien perusteella (7 luvun 7.98 kohta eli ulkomaisten suorien sijoitusten luokat ja liitteessä A oleva taulukko 18.14 eli BPM6:n käyttötarkoituksittaisten luokkien ja EKT:n rahoitusinstrumenttiluokkien väliset yhteydet).

| (4) | Keskuspankkien alasektorin raportointi neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa otettiin vuonna 2019 käyttöön vapaaehtoisuuteen perustuen. Tätä raportointia olisi nyt edellytettävä suuntaviivoissa EKP/2013/24, jotta asiaankuuluvat kansalliset tiedonantovaatimukset voidaan sisällyttää kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(4)

Keskuspankkien alasektorin raportointi neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa otettiin vuonna 2019 käyttöön vapaaehtoisuuteen perustuen. Tätä raportointia olisi nyt edellytettävä suuntaviivoissa EKP/2013/24, jotta asiaankuuluvat kansalliset tiedonantovaatimukset voidaan sisällyttää kokonaisuudessaan.

| (5) | Lisäksi suuntaviivoissa EKP/2013/24 vahvistettua vaatimusta rahoitussaamisia ja -velkoja koskevien kansallisten tietojen raportoinnista on tarpeen muuttaa, jotta instrumenttilajin mukaan tehtävään erittelyyn voidaan lisätä henkivakuutus- ja eläkevastuut tukemaan talouden ja rahoitusvakauden analyysejä. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi suuntaviivoissa EKP/2013/24 vahvistettua vaatimusta rahoitussaamisia ja -velkoja koskevien kansallisten tietojen raportoinnista on tarpeen muuttaa, jotta instrumenttilajin mukaan tehtävään erittelyyn voidaan lisätä henkivakuutus- ja eläkevastuut tukemaan talouden ja rahoitusvakauden analyysejä.

| (6) | Suuntaviivoissa EKP/2013/24 asetettua vaatimusta, joka koskee selventävien tietojen antamista yksittäisistä merkittävistä tapahtumista ja kansantalouden neljännesvuositilinpidon korjauksiin liittyvistä syistä, on muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon tapahtumat tai korjaukset, jotka ovat pienempiä kuin 0,2 prosenttia euroalueen neljännesvuosittaisesta bruttokansantuotteesta mutta jotka ovat kansallisella tasolla merkittäviä. |
| --- | --- |

(6)

Suuntaviivoissa EKP/2013/24 asetettua vaatimusta, joka koskee selventävien tietojen antamista yksittäisistä merkittävistä tapahtumista ja kansantalouden neljännesvuositilinpidon korjauksiin liittyvistä syistä, on muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon tapahtumat tai korjaukset, jotka ovat pienempiä kuin 0,2 prosenttia euroalueen neljännesvuosittaisesta bruttokansantuotteesta mutta jotka ovat kansallisella tasolla merkittäviä.

| (7) | Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (3) 4 artiklan mukaan jäsenvaltioiden tulisi järjestää omalta osaltaan tilastotietojen keruu ja tehdä Euroopan keskuspankkijärjestelmän kanssa kiinteää yhteistyötä varmistaakseen Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 5 artiklasta johtuvien velvollisuuksien täyttämisen. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (3) 4 artiklan mukaan jäsenvaltioiden tulisi järjestää omalta osaltaan tilastotietojen keruu ja tehdä Euroopan keskuspankkijärjestelmän kanssa kiinteää yhteistyötä varmistaakseen Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 5 artiklasta johtuvien velvollisuuksien täyttämisen.

| (8) | Näin ollen suuntaviivat EKP/2013/24 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen suuntaviivat EKP/2013/24 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan suuntaviivat EKP/2013/24 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   ’euroalueella’ euroalueen jäsenvaltioiden talousaluetta, Euroopan keskuspankkia (EKP), Euroopan vakausmekanismia (EVM) ja Euroopan rahoitusvakausvälinettä (ERVV);”; |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   ’euroalueella’ euroalueen jäsenvaltioiden talousaluetta, Euroopan keskuspankkia (EKP), Euroopan vakausmekanismia (EVM) ja Euroopan rahoitusvakausvälinettä (ERVV);”;

| 2) | korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Lisätietoja koskevat tiedonantovaatimukset kattavat taloustoimi- ja varantotiedot vuoden 2012 viimeisen neljänneksen ja viitevuosineljänneksen väliseltä ajanjaksolta, nämä vuosineljännekset mukaan lukien. Liitteessä I olevien taulukoiden 1, 2, 4 ja 5 sarakkeessa H (julkisyhteisöjen sektoria koskevat lisätiedot) ja liitteessä I olevien taulukoiden 4 ja 5 sarakkeen B riveillä 3 ja 17 (yritysten välisiä lainoja koskevat lisätiedot) ilmoitettavien tietojen toimittaminen on vapaaehtoista.”; |
| --- | --- |

2)

korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Lisätietoja koskevat tiedonantovaatimukset kattavat taloustoimi- ja varantotiedot vuoden 2012 viimeisen neljänneksen ja viitevuosineljänneksen väliseltä ajanjaksolta, nämä vuosineljännekset mukaan lukien. Liitteessä I olevien taulukoiden 1, 2, 4 ja 5 sarakkeessa H (julkisyhteisöjen sektoria koskevat lisätiedot) ja liitteessä I olevien taulukoiden 4 ja 5 sarakkeen B riveillä 3 ja 17 (yritysten välisiä lainoja koskevat lisätiedot) ilmoitettavien tietojen toimittaminen on vapaaehtoista.”;

| 3) | korvataan 2 artiklan 3 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | taloustoimi- ja varantotiedot sekä volyymin muut muutokset vuoden 2012 viimeisen neljänneksen ja viitevuosineljänneksen väliseltä ajanjaksolta, nämä vuosineljännekset mukaan lukien (taloustoimi- ja varantotiedot ilmoitetaan vain taulukon 2 rivillä 46, ”rahoitustaloustoimet, netto / nettorahoitusvarallisuus”); ja |
| --- | --- | --- |

3)

korvataan 2 artiklan 3 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

taloustoimi- ja varantotiedot sekä volyymin muut muutokset vuoden 2012 viimeisen neljänneksen ja viitevuosineljänneksen väliseltä ajanjaksolta, nämä vuosineljännekset mukaan lukien (taloustoimi- ja varantotiedot ilmoitetaan vain taulukon 2 rivillä 46, ”rahoitustaloustoimet, netto / nettorahoitusvarallisuus”); ja

| b) | taloustoimi- ja varantotiedot vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen ja vuoden 2012 kolmannen neljänneksen väliseltä ajanjaksolta, nämä vuosineljännekset mukaan lukien. Ajanjaksolta vuoden 1999 ensimmäisestä neljänneksestä vuoden 2002 neljänteen neljännekseen nämä tiedot ilmoitetaan parhaan arvion periaatteen mukaisesti. Liitteessä I olevien taulukoiden 1 ja 2 sarakkeissa J ja K täsmennettyjen tietojen (kotitalouksia sekä kotitalouksia palvelevia voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä koskevien tietojen erittely) toimittaminen on vapaaehtoista.” |
| --- | --- |

b)

taloustoimi- ja varantotiedot vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen ja vuoden 2012 kolmannen neljänneksen väliseltä ajanjaksolta, nämä vuosineljännekset mukaan lukien. Ajanjaksolta vuoden 1999 ensimmäisestä neljänneksestä vuoden 2002 neljänteen neljännekseen nämä tiedot ilmoitetaan parhaan arvion periaatteen mukaisesti. Liitteessä I olevien taulukoiden 1 ja 2 sarakkeissa J ja K täsmennettyjen tietojen (kotitalouksia sekä kotitalouksia palvelevia voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä koskevien tietojen erittely) toimittaminen on vapaaehtoista.”

| 4) | korvataan 2 artiklan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Liitteessä I olevien taulukoiden 3–7 riveillä 16–29 ja taulukoiden 8–9 riveillä 15–17 mainitut vastinsektorit ”euroalue (muut kuin kotimaiset)” ja ”euroalueen ulkopuoliset” on mukautettava vastaamaan euroalueen kokoonpanoa tietojenantopäivänä. Tarvittavat muutokset on tehtävä aina, kun uusi jäsenvaltio ottaa euron käyttöön. Toimitetut tiedot tarkistetaan noudattaen 2, 3 ja 4 kohdassa täsmennettyjä eriytettyjä tiedonantovaatimuksia parhaan arvion periaatteen mukaisesti.”; |
| --- | --- |

4)

korvataan 2 artiklan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Liitteessä I olevien taulukoiden 3–7 riveillä 16–29 ja taulukoiden 8–9 riveillä 15–17 mainitut vastinsektorit ”euroalue (muut kuin kotimaiset)” ja ”euroalueen ulkopuoliset” on mukautettava vastaamaan euroalueen kokoonpanoa tietojenantopäivänä. Tarvittavat muutokset on tehtävä aina, kun uusi jäsenvaltio ottaa euron käyttöön. Toimitetut tiedot tarkistetaan noudattaen 2, 3 ja 4 kohdassa täsmennettyjä eriytettyjä tiedonantovaatimuksia parhaan arvion periaatteen mukaisesti.”;

| 5) | korvataan 2 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Kansallisten keskuspankkien ei 1-5 kohdasta poiketen tarvitse toimittaa mitään seuraavista:






  a) | neljännesvuosittaiset tiedot ajalta ennen sen vuoden ensimmäistä vuosineljännestä, jona asianomainen jäsenvaltio liittyi unioniin; |
| --- | --- | --- |

5)

korvataan 2 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Kansallisten keskuspankkien ei 1-5 kohdasta poiketen tarvitse toimittaa mitään seuraavista:

a)

neljännesvuosittaiset tiedot ajalta ennen sen vuoden ensimmäistä vuosineljännestä, jona asianomainen jäsenvaltio liittyi unioniin;

| b) | kansalliset tiedot ja lisätiedot, jotka liittyvät muiden rahoituslaitosten sektorikohtaiseen erittelyyn (liitteen I taulukoiden 1–2 sarakkeet E.1, E.2 ja E.3), ajalla ennen kesäkuuta 2020; |
| --- | --- |

b)

kansalliset tiedot ja lisätiedot, jotka liittyvät muiden rahoituslaitosten sektorikohtaiseen erittelyyn (liitteen I taulukoiden 1–2 sarakkeet E.1, E.2 ja E.3), ajalla ennen kesäkuuta 2020;

| c) | kansalliset tiedot ja lisätiedot, jotka liittyvät muiden rahoituslaitosten sektorikohtaiseen erittelyyn (liitteen I taulukoiden 4–9 sarakkeet E.1, E.2 ja E.3, taulukoiden 3–7 rivit 8–10 ja 22–24 sekä taulukoiden 8-9 rivit 7–9 ja 20–22), ajalla ennen maaliskuuta 2024; |
| --- | --- |

c)

kansalliset tiedot ja lisätiedot, jotka liittyvät muiden rahoituslaitosten sektorikohtaiseen erittelyyn (liitteen I taulukoiden 4–9 sarakkeet E.1, E.2 ja E.3, taulukoiden 3–7 rivit 8–10 ja 22–24 sekä taulukoiden 8-9 rivit 7–9 ja 20–22), ajalla ennen maaliskuuta 2024;

| d) | kansalliset tiedot, jotka mainitaan 3 kohdan a alakohdassa ja jotka liittyvät ulkomaisiin suoriin sijoituksiin (liitteen I taulukoiden 1–2 rivit 2, 12, 16, 22, 24, 43 ja 45), ajalla ennen maaliskuuta 2023; |
| --- | --- |

d)

kansalliset tiedot, jotka mainitaan 3 kohdan a alakohdassa ja jotka liittyvät ulkomaisiin suoriin sijoituksiin (liitteen I taulukoiden 1–2 rivit 2, 12, 16, 22, 24, 43 ja 45), ajalla ennen maaliskuuta 2023;

| e) | kansalliset tiedot, jotka mainitaan 3 kohdan a alakohdassa ja jotka liittyvät henkivakuutus- ja eläkevastuita koskeviin, instrumenttilajin mukaan tehtäviin täydentäviin erittelyihin (liitteen I taulukoiden 1–2 rivit 33–34 ja 37–38), ajalla ennen maaliskuuta 2023; |
| --- | --- |

e)

kansalliset tiedot, jotka mainitaan 3 kohdan a alakohdassa ja jotka liittyvät henkivakuutus- ja eläkevastuita koskeviin, instrumenttilajin mukaan tehtäviin täydentäviin erittelyihin (liitteen I taulukoiden 1–2 rivit 33–34 ja 37–38), ajalla ennen maaliskuuta 2023;

| f) | b, c ja d alakohdassa tarkoitetut tiedot vuoden 2012 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2013 kolmannen neljänneksen väliseltä ajalta (nämä vuosineljännekset mukaan lukien), kaikkina aikoina; |
| --- | --- |

f)

b, c ja d alakohdassa tarkoitetut tiedot vuoden 2012 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2013 kolmannen neljänneksen väliseltä ajalta (nämä vuosineljännekset mukaan lukien), kaikkina aikoina;

| g) | e alakohdassa tarkoitetut tiedot vuoden 2012 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2016 kolmannen neljänneksen väliseltä ajalta (nämä vuosineljännekset mukaan lukien), kaikkina aikoina.”; |
| --- | --- |

g)

e alakohdassa tarkoitetut tiedot vuoden 2012 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2016 kolmannen neljänneksen väliseltä ajalta (nämä vuosineljännekset mukaan lukien), kaikkina aikoina.”;

| 6) | korvataan 2 artiklan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Kansalliset keskuspankit toimittavat 2–5 kohdan mukaisesti raportoitavien tietojen lisäksi seuraavat selventävät tiedot:






  a) | viitevuosineljänneksen aikaiset merkittävät yksittäistapahtumat, jos niiden vaikutus on suuruusluokaltaan vähintään 0,2 prosenttia euroalueen neljännesvuosittaisesta bruttokansantuotteesta tai jos niiden vaikutus on merkittävä kansallisella tasolla, tai jos EKP pyytää tällaisia selvityksiä; ja |
| --- | --- | --- |

6)

korvataan 2 artiklan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Kansalliset keskuspankit toimittavat 2–5 kohdan mukaisesti raportoitavien tietojen lisäksi seuraavat selventävät tiedot:

a)

viitevuosineljänneksen aikaiset merkittävät yksittäistapahtumat, jos niiden vaikutus on suuruusluokaltaan vähintään 0,2 prosenttia euroalueen neljännesvuosittaisesta bruttokansantuotteesta tai jos niiden vaikutus on merkittävä kansallisella tasolla, tai jos EKP pyytää tällaisia selvityksiä; ja

| b) | EKP:lle näiden suuntaviivojen mukaisesti ilmoitettuihin tuoreimpiin kansallisiin tietoihin tehtyjen tarkistusten syyt, jos tarkistusten aiheuttamat muutokset tietoihin ovat suuruusluokaltaan vähintään 0,2 prosenttia euroalueen neljännesvuosittaisesta bruttokansantuotteesta tai jos niiden vaikutus on merkittävä kansallisella tasolla, tai jos EKP pyytää tällaisia selvityksiä.”; |
| --- | --- |

b)

EKP:lle näiden suuntaviivojen mukaisesti ilmoitettuihin tuoreimpiin kansallisiin tietoihin tehtyjen tarkistusten syyt, jos tarkistusten aiheuttamat muutokset tietoihin ovat suuruusluokaltaan vähintään 0,2 prosenttia euroalueen neljännesvuosittaisesta bruttokansantuotteesta tai jos niiden vaikutus on merkittävä kansallisella tasolla, tai jos EKP pyytää tällaisia selvityksiä.”;

| 7) | korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   EKP julkaisee sellaiset kokoamansa euroalueen aggregaatit sekä 2 artiklan nojalla kerätyt ja sen 3–5 kohdassa esitetyt kansalliset tiedot, jotka tilastokomitea katsoo tarpeellisiksi, lukuun ottamatta liitteessä I olevien taulukoiden 3–7 riveillä 16–29 ja taulukoiden 8–9 riveillä 15–27 ilmoitettavia tietoja (vastinsektoreihin ”euroalue (muut kuin kotimaiset)” ja ”euroalueen ulkopuoliset” liittyvät tiedot).”; |
| --- | --- |

7)

korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   EKP julkaisee sellaiset kokoamansa euroalueen aggregaatit sekä 2 artiklan nojalla kerätyt ja sen 3–5 kohdassa esitetyt kansalliset tiedot, jotka tilastokomitea katsoo tarpeellisiksi, lukuun ottamatta liitteessä I olevien taulukoiden 3–7 riveillä 16–29 ja taulukoiden 8–9 riveillä 15–27 ilmoitettavia tietoja (vastinsektoreihin ”euroalue (muut kuin kotimaiset)” ja ”euroalueen ulkopuoliset” liittyvät tiedot).”;

| 8) | korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kansalliset keskuspankit ilmoittavat 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lisätiedot EKP:lle 85 kalenteripäivän kuluessa viitevuosineljänneksen päättymisestä. EKP:n johtokunta voi tarvittaessa lyhentää tätä määräaikaa 82 kalenteripäivään, ottaen huomioon tilastokomitean näkemykset. EKP:n johtokunta ilmoittaa päätöksestään viipymättä EKP:n neuvostolle. EKP ilmoittaa kansallisille keskuspankeille raportointikauden muutoksista vähintään vuotta ennen ensimmäistä raportointipäivää, johon muutosta sovelletaan. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat asiaan liittyvät selventävät tiedot EKP:lle 87 kalenteripäivän kuluessa viitevuosineljänneksen päättymisestä.”; |
| --- | --- |

8)

korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kansalliset keskuspankit ilmoittavat 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lisätiedot EKP:lle 85 kalenteripäivän kuluessa viitevuosineljänneksen päättymisestä. EKP:n johtokunta voi tarvittaessa lyhentää tätä määräaikaa 82 kalenteripäivään, ottaen huomioon tilastokomitean näkemykset. EKP:n johtokunta ilmoittaa päätöksestään viipymättä EKP:n neuvostolle. EKP ilmoittaa kansallisille keskuspankeille raportointikauden muutoksista vähintään vuotta ennen ensimmäistä raportointipäivää, johon muutosta sovelletaan. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat asiaan liittyvät selventävät tiedot EKP:lle 87 kalenteripäivän kuluessa viitevuosineljänneksen päättymisestä.”;

| 9) | Liite I korvataan näiden suuntaviivojen liitteellä. |
| --- | --- |

9)

Liite I korvataan näiden suuntaviivojen liitteellä.

2 artikla

Voimaantulo ja täytäntöönpano

1.   Nämä suuntaviivat tulevat voimaan päivänä, jona ne annetaan tiedoksi niiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, joiden rahayksikkö on euro.

2.   Eurojärjestelmän keskuspankit noudattavat näitä suuntaviivoja 1 päivästä kesäkuuta 2021.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 29 päivänä huhtikuuta 2021.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2013, tilastoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista neljännesvuosittaisessa rahoitustilinpidossa (EKP/2013/24) (EUVL L 2, 7.1.2014, s. 34).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 549/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa (EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1).

2

(3)  
  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

3

---

LIITE

Korvataan suuntaviivojen EKP/2013/24 liite I seuraavasti:

”LIITE I

TIEDONANTOVAATIMUKSET

Yhteenveto tiedonantovaatimuksista

| Artikla | Sisältö | Taulukot | Tiedon tyyppi | Viiteajanjakso | Tiedot annettava 1. kerran | Toimitusajat | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varannot | Taloustoimet | Volyymin muut muutokset |
| 2 artiklan 2 kohta
  4 artiklan 1 kohta | Lisätiedot; vain mustaksi värjätyt solut – muut kuin muut rahoituksen välittäjät, erittely | | T1 – rahoitusvarat |

Artikla

Sisältö

Taulukot

Tiedon tyyppi

Viiteajanjakso

Tiedot annettava 1. kerran

Toimitusajat

Huomautukset

Varannot

Taloustoimet

Volyymin muut muutokset

2 artiklan 2 kohta

4 artiklan 1 kohta

Lisätiedot; vain mustaksi värjätyt solut – muut kuin muut rahoituksen välittäjät, erittely

T1 – rahoitusvarat

| | T2 – velat |
| --- | --- |

T2 – velat

| | T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

| | T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

Image 1

Image 2

2012Q4 alkaen

Syyskuu 2014

Viiteneljänneksen päättymispäivä (t) + 85

(selventävät tiedot t + 87)

| — | sarakkeen H mustaksi värjättyjen solujen tiedot vapaaehtoisia |
| --- | --- |

—

sarakkeen H mustaksi värjättyjen solujen tiedot vapaaehtoisia

| — | taulukoiden T4 ja T5 sarakkeen H rivien 3 ja 17 mustaksi värjättyjen solujen tiedot vapaaehtoisia |
| --- | --- |

—

taulukoiden T4 ja T5 sarakkeen H rivien 3 ja 17 mustaksi värjättyjen solujen tiedot vapaaehtoisia

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

2 artiklan 2 kohta

4 artiklan 1 kohta

Lisätiedot; vain mustaksi värjätyt solut – muut rahoituksen välittäjät, erittely

| | T1 – rahoitusvarat |
| --- | --- |

T1 – rahoitusvarat

| | T2 – velat |
| --- | --- |

T2 – velat

Image 3

Image 4

2013Q4 alkaen

Kesäkuu 2022

t+85

(selventävät tiedot t + 87)

| — | mustaksi värjätyt solut sarakkeissa E.1–E.3 |
| --- | --- |

—

mustaksi värjätyt solut sarakkeissa E.1–E.3

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

2 artiklan 2 kohta

4 artiklan 1 kohta

Lisätiedot; vain mustaksi värjätyt solut – muut rahoituksen välittäjät, erittely

| | T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

| | T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

Image 5

Image 6

2013Q4 alkaen

Maaliskuu 2024

t+85

(selventävät tiedot t + 87)

| — | mustaksi värjätyt solut sarakkeissa E.1–E.3, riveillä 8–10 ja 22–24 |
| --- | --- |

—

mustaksi värjätyt solut sarakkeissa E.1–E.3, riveillä 8–10 ja 22–24

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

2 artiklan 3 kohdan a alak.

2 artiklan 5 kohta

3 artiklan 2 kohta

3 artiklan 3 kohdan a ja b alak.

4 artiklan 2 kohta

Kansalliset tiedot; kaikki solut - muut kuin ulkomaiset suorat sijoitukset, vakuutukset ja eläkkeet, sekä muut rahoituksen välittäjät, erittely

| | T1 – rahoitusvarat |
| --- | --- |

T1 – rahoitusvarat

| | T2 – velat |
| --- | --- |

T2 – velat

| | T3 – talletukset (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T3 – talletukset (”keneltä kenelle”)

| | T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

| | T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

Image 7

Image 8

Image 9

2012Q4 alkaen

Syyskuu 2014

t+97

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

| — | taulukoiden T3–T5 riveillä 16–29 ilmoitettavat tiedot mukautettava vastaamaan euroalueen kokoonpanoa |
| --- | --- |

—

taulukoiden T3–T5 riveillä 16–29 ilmoitettavat tiedot mukautettava vastaamaan euroalueen kokoonpanoa

| — | taulukoiden T3–T5 riveillä 16–29 ilmoitettavia tietoja ei julkaista |
| --- | --- |

—

taulukoiden T3–T5 riveillä 16–29 ilmoitettavia tietoja ei julkaista

2 artiklan 3 kohdan a alak.

3 artiklan 3) kohdan a alak. 4 artiklan 2 kohta

Kansalliset tiedot – ulkomaiset suorat sijoitukset

| | T1 – rahoitusvarat |
| --- | --- |

T1 – rahoitusvarat

| | T2 – velat |
| --- | --- |

T2 – velat

Image 10

Image 11

Image 12

2013Q4 alkaen

Maaliskuu 2023

t+97

| — | tiedot riveillä 2, 12, 16, 22, 24, 43 ja 45 |
| --- | --- |

—

tiedot riveillä 2, 12, 16, 22, 24, 43 ja 45

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

2 artiklan 3 kohdan a alak.

3 artiklan 3 kohdan a alak. 4 artiklan 2 kohta

Kansalliset tiedot – Vakuutus ja eläkkeet

| | T1 – rahoitusvarat |
| --- | --- |

T1 – rahoitusvarat

| | T2 – velat |
| --- | --- |

T2 – velat

Image 13

Image 14

Image 15

2016Q4 alkaen

Maaliskuu 2023

t+97

| — | tiedot riveillä 33–34 ja 37–38 |
| --- | --- |

—

tiedot riveillä 33–34 ja 37–38

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

2 artiklan 3 kohdan a alak.

3 artiklan 3 kohdan a ja b alak.

4 artiklan 2 kohta

Kansalliset tiedot – muut rahoituksen välittäjät, erittely

| | T1 – rahoitusvarat |
| --- | --- |

T1 – rahoitusvarat

| | T2 – velat |
| --- | --- |

T2 – velat

Image 16

Image 17

Image 18

2013Q4 alkaen

Kesäkuu 2022

t+97

| — | sarakkeiden E.1–E.3 tiedot |
| --- | --- |

—

sarakkeiden E.1–E.3 tiedot

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

2 artiklan 3 kohdan a alak.

3 artiklan 3 kohdan a ja b alak.

4 artiklan 2 kohta

Kansalliset tiedot – rahoituksen välittäjät, erittely

| | T3 – talletukset (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T3 – talletukset (”keneltä kenelle”)

| | T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

| | T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

| | T6 – lyhytaikaiset velkapaperit (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T6 – lyhytaikaiset velkapaperit (”keneltä kenelle”)

| | T7 – pitkäaikaiset velkapaperit (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T7 – pitkäaikaiset velkapaperit (”keneltä kenelle”)

| | T8 – noteeratut osakkeet (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T8 – noteeratut osakkeet (”keneltä kenelle”)

| | T9 – sijoitusrahasto-osuudet (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T9 – sijoitusrahasto-osuudet (”keneltä kenelle”)

Image 19

Image 20

Image 21

2013Q4 alkaen

Maaliskuu 2024

t+97

| — | taulukoiden T4–T9 sarakkeiden E.1–E.3 tiedot |
| --- | --- |

—

taulukoiden T4–T9 sarakkeiden E.1–E.3 tiedot

| — | T3-T7:n rivien 8–10 ja 22–24 sekä T8–T9:n rivien 7–9 ja 20–22 tiedot |
| --- | --- |

—

T3-T7:n rivien 8–10 ja 22–24 sekä T8–T9:n rivien 7–9 ja 20–22 tiedot

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

2 artiklan 3 kohdan b alakohta

2 artiklan 5 kohta

3 artiklan 2 kohta

3 artiklan 3 kohdan c alakohta

4 artiklan 2 kohta

Kansalliset tiedot; kaikki solut - historiatiedot

| | T1 – rahoitusvarat |
| --- | --- |

T1 – rahoitusvarat

| | T2 – velat |
| --- | --- |

T2 – velat

| | T3 – talletukset (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T3 – talletukset (”keneltä kenelle”)

| | T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T4 – lyhytaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

| | T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T5 – pitkäaikaiset lainat (”keneltä kenelle”)

Image 22

Image 23

1999Q1–2012Q3

Syyskuu 2017

t+97

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

| — | taulukoiden T1 ja T2 sarakkeiden J ja K tiedot vapaaehtoisia |
| --- | --- |

—

taulukoiden T1 ja T2 sarakkeiden J ja K tiedot vapaaehtoisia

| — | taulukoiden T3–T5 riveillä 16–29 ilmoitettavat tiedot mukautettava vastaamaan euroalueen kokoonpanoa |
| --- | --- |

—

taulukoiden T3–T5 riveillä 16–29 ilmoitettavat tiedot mukautettava vastaamaan euroalueen kokoonpanoa

| — | taulukoiden T3–T5 riveillä 16–29 ilmoitettavia tietoja ei julkaista |
| --- | --- |

—

taulukoiden T3–T5 riveillä 16–29 ilmoitettavia tietoja ei julkaista

| — | Parhaat arviot 1999Q1–2002Q4 |
| --- | --- |

—

Parhaat arviot 1999Q1–2002Q4

2 artiklan 4 kohta

2 artiklan 5 kohta

3 artiklan 2 kohta

3 artiklan 3 kohdan a ja b alakohta

4 artiklan 2 kohta

Kansalliset tiedot; kaikki solut

| | T6 – lyhytaikaiset velkapaperit (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T6 – lyhytaikaiset velkapaperit (”keneltä kenelle”)

| | T7 – pitkäaikaiset velkapaperit (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T7 – pitkäaikaiset velkapaperit (”keneltä kenelle”)

| | T8 – noteeratut osakkeet (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T8 – noteeratut osakkeet (”keneltä kenelle”)

| | T9 – sijoitusrahasto-osuudet (”keneltä kenelle”) |
| --- | --- |

T9 – sijoitusrahasto-osuudet (”keneltä kenelle”)

Image 24

Image 25

Image 26

2013Q4 alkaen

Syyskuu 2015

t+97

| — | liitetään selventävät tiedot |
| --- | --- |

—

liitetään selventävät tiedot

| — | taulukoiden T6–T7 riveillä 16–29 ja T8–T9:n riveillä 15–27 ilmoitettavat tiedot mukautettava vastaamaan euroalueen kokoonpanoa |
| --- | --- |

—

taulukoiden T6–T7 riveillä 16–29 ja T8–T9:n riveillä 15–27 ilmoitettavat tiedot mukautettava vastaamaan euroalueen kokoonpanoa

| — | taulukoiden T6–T7 riveillä 16–29 ja T8–T9:n riveillä 15–27 ilmoitettavia tietoja ei julkaista |
| --- | --- |

—

taulukoiden T6–T7 riveillä 16–29 ja T8–T9:n riveillä 15–27 ilmoitettavia tietoja ei julkaista

LIITE II

Taulukko 1

Rahoitusvarat1), 2)

Taulukko 2

Velat1), 2)

Image 29

Image 30

Image 31

Image 32

Taulukko 7

Pitkäaikaiset velkapaperit (F.32)1)

Image 34

Image 35

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 25.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/20

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessahttp://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

E-sääntö nro 158 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat peruuttamista avustavien laitteiden sekä moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin kyse on siitä, että kuljettaja havaitsee ajoneuvojen takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät [2021/828]

Voimaantulopäivä: 10. kesäkuuta 2021

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Todistusvoimainen ja oikeudellisesti sitova teksti on seuraava: ECE/TRANS/WP.292020/121.

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| I. | Peruuttamista avustavat laitteet |
| --- | --- |

I.

I.

Peruuttamista avustavat laitteet

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyminen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vaatimukset |
| --- | --- |

6.

| 7. | Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppiin tehtävä muutos ja tyyppihyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

| II. | Peruuttamista avustavien laitteiden asennus |
| --- | --- |

II.

II.

Peruuttamista avustavien laitteiden asennus

| 12. | Määritelmät |
| --- | --- |

12.

| 13. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyminen |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vaatimukset |
| --- | --- |

15.

| 16. | Peruutuskamerajärjestelmää koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

16.

| 17. | Havainnointijärjestelmiä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ajoneuvotyypin muutokset ja hyväksyntöjen laajentaminen |
| --- | --- |

18.

| 19. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

19.

| 20. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta suojauksesta |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

21.

| 22. | Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

22.

LIITTEET

| 1 | Ilmoituslomake peruuttamista avustavan laitteen tyyppihyväksyntää varten |
| --- | --- |

1

| 2 | Ilmoituslomake ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten peruuttamista avustavan laitteen asentamisen osalta |
| --- | --- |

2

| 3 | Ilmoitus peruuttamista avustavan laitteen tyypin hyväksymisestä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta säännön nro 158 mukaisesti |
| --- | --- |

3

| 4 | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksymisestä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta peruuttamista avustavan laitteen asentamisen osalta säännön nro 158 mukaisesti |
| --- | --- |

4

| 5 | Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen hyväksyntämerkki |
| --- | --- |

5

| 6 | Testausmenetelmä heijastuskyvyn määrittelemiseksi |
| --- | --- |

6

| 7 | Menettely peilin heijastavan pinnan kaarevuussäteen ’r’ määrittämiseksi |
| --- | --- |

7

| 8 | Menettely moottoriajoneuvojen istuinpaikkojen H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseksi |
| --- | --- |

8

| 9 | Lähitakanäkemän näkökentän testausmenetelmät |
| --- | --- |

9

| 10 | Havainnointijärjestelmien testausmenetelmät |
| --- | --- |

10

JOHDANTO (tiedoksi)

Tämän säännön tarkoituksena on vahvistaa määräyksiä, jotka koskevat ajoneuvoa peruutettaessa lähellä olevien loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien havaitsemista. E-säännössä nro 46 vahvistetaan moottoriajoneuvojen epäsuoraa näkemää koskevat määräykset. Tämä sääntö koskee laitteita, joilla parannetaan kuljettajan näkemää tai havainnointimahdollisuuksia taaksepäin ajoneuvoa peruutettaessa. Sen vuoksi jotkin tämän säännön vaatimukset voidaan täyttää E-säännön nro 46 mukaisilla laitteilla.

Tämä sääntö ei voi kattaa kaikkia liikenneolosuhteita ja infrastruktuurin ominaisuuksia tyyppihyväksyntämenettelyssä, eikä tässä säännössä vaadittuja tuloksia ole mahdollista saavuttaa kaikissa olosuhteissa (järjestelmien suorituskykyyn voivat vaikuttaa esimerkiksi ajoneuvon nopeus ja kunto, sääolosuhteet ja liikenneolosuhteet).

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan

| 1.1 | Luokkien M ja N ajoneuvoihin asennettaviksi tarkoitettujen I osassa määriteltyjen peruutusturvallisuuteen liittyvien laitteiden hyväksymiseen. |
| --- | --- |

1.1

Luokkien M ja N ajoneuvoihin asennettaviksi tarkoitettujen I osassa määriteltyjen peruutusturvallisuuteen liittyvien laitteiden hyväksymiseen.

| 1.2 | Luokkien M ja N ajoneuvoihin asennettujen II osassa määriteltyjen peruutusturvallisuuteen liittyvien laitteiden ajoneuvoasennuksen hyväksymiseen. |
| --- | --- |

1.2

Luokkien M ja N ajoneuvoihin asennettujen II osassa määriteltyjen peruutusturvallisuuteen liittyvien laitteiden ajoneuvoasennuksen hyväksymiseen.

| 1.3 | Valmistajan pyynnöstä sopimuspuolet voivat hyväksyä osien I ja II mukaisesti muiden luokkien ajoneuvoja ja näihin ajoneuvoihin asennettavia laitteita. |
| --- | --- |

1.3

Valmistajan pyynnöstä sopimuspuolet voivat hyväksyä osien I ja II mukaisesti muiden luokkien ajoneuvoja ja näihin ajoneuvoihin asennettavia laitteita.

| 1.4 | Seuraavat luokkien M ja N ajoneuvot vapautetaan tämän säännön soveltamisesta:
  Ajoneuvot, joissa jonkin peruutusturvallisuuteen liittyvän laitteen asentaminen ajoneuvoon on ristiriidassa niiden tieliikennekäytön kanssa, voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen päätöksellä vapauttaa osittain tai kokonaan tämän säännön soveltamisesta. |
| --- | --- |

1.4

Seuraavat luokkien M ja N ajoneuvot vapautetaan tämän säännön soveltamisesta:

Ajoneuvot, joissa jonkin peruutusturvallisuuteen liittyvän laitteen asentaminen ajoneuvoon on ristiriidassa niiden tieliikennekäytön kanssa, voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen päätöksellä vapauttaa osittain tai kokonaan tämän säännön soveltamisesta.

| 1.5 | Jos ajoneuvossa on useita laitteita, valmistajan on nimettävä laite, joka täyttää tämän säännön vaatimukset. |
| --- | --- |

1.5

Jos ajoneuvossa on useita laitteita, valmistajan on nimettävä laite, joka täyttää tämän säännön vaatimukset.

Osa I   Peruuttamista avustavat laitteet

Peruuttamista avustavat laitteet

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Peruuttamista avustavilla laitteilla’ tarkoitetaan laitteita, jotka on tarkoitettu antamaan selvä näkyvyys ajoneuvon taakse kohdassa 15.2 määriteltyjen näkökenttien alueella. Ne voivat olla tavanomaisia peilejä, peruutuskamerajärjestelmä tai muita laitteita, jotka välittävät kuljettajalle tietoa näkökentästä. |
| --- | --- |

2.1

’Peruuttamista avustavilla laitteilla’ tarkoitetaan laitteita, jotka on tarkoitettu antamaan selvä näkyvyys ajoneuvon taakse kohdassa 15.2 määriteltyjen näkökenttien alueella. Ne voivat olla tavanomaisia peilejä, peruutuskamerajärjestelmä tai muita laitteita, jotka välittävät kuljettajalle tietoa näkökentästä.

| 2.1.1 | ’Lähitakanäkemän tarjoavalla laitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka antaa näkyvyyden tämän säännön kohdassa 15.2 tarkoitetun näkökentän alueelle. |
| --- | --- |

2.1.1

’Lähitakanäkemän tarjoavalla laitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka antaa näkyvyyden tämän säännön kohdassa 15.2 tarkoitetun näkökentän alueelle.

| 2.1.2 | ’Epäsuoran näkemän tarjoavilla laitteilla’ tarkoitetaan laitteita, jotka välittävät tietoa kohdassa 15.2 määritetyistä näkökentistä. |
| --- | --- |

2.1.2

’Epäsuoran näkemän tarjoavilla laitteilla’ tarkoitetaan laitteita, jotka välittävät tietoa kohdassa 15.2 määritetyistä näkökentistä.

| 2.1.2.1 | ’Peruutuskamerajärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla saadaan kuva ulkomaailmasta ja joka on tarkoitettu antamaan selvä näkyvyys ajoneuvon taakse tämän säännön kohdassa 15.2 määriteltyjen näkökenttien alueella kameran avulla. |
| --- | --- |

2.1.2.1

’Peruutuskamerajärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla saadaan kuva ulkomaailmasta ja joka on tarkoitettu antamaan selvä näkyvyys ajoneuvon taakse tämän säännön kohdassa 15.2 määriteltyjen näkökenttien alueella kameran avulla.

| 2.1.2.1.1 | ’Valoisuuskontrastilla’ tarkoitetaan kohteen ja sen välittömän taustan ja/tai ympäristön välistä kirkkauseroa, jonka avulla kohde voidaan erottaa taustastaan ja/tai ympäristöstään. Määritelmä on ISO-standardissa 9241-302:2008 annetun määritelmän mukainen. |
| --- | --- |

2.1.2.1.1

’Valoisuuskontrastilla’ tarkoitetaan kohteen ja sen välittömän taustan ja/tai ympäristön välistä kirkkauseroa, jonka avulla kohde voidaan erottaa taustastaan ja/tai ympäristöstään. Määritelmä on ISO-standardissa 9241-302:2008 annetun määritelmän mukainen.

| 2.1.2.1.2 | ’Erottelukyvyllä’ tarkoitetaan pienintä havaintojärjestelmän erottamaa eli laajemmasta kokonaisuudesta erilliseksi havaitsemaa yksityiskohtaa. Silmän erottelukykyä kuvataan ”näkötarkkuutena”. |
| --- | --- |

2.1.2.1.2

’Erottelukyvyllä’ tarkoitetaan pienintä havaintojärjestelmän erottamaa eli laajemmasta kokonaisuudesta erilliseksi havaitsemaa yksityiskohtaa. Silmän erottelukykyä kuvataan ”näkötarkkuutena”.

| 2.1.2.1.3 | ’Spektrin näkyvällä osalla’ tarkoitetaan valoa, jonka aallonpituus on ihmissilmän havaintoalueella eli 380–780 nm. |
| --- | --- |

2.1.2.1.3

’Spektrin näkyvällä osalla’ tarkoitetaan valoa, jonka aallonpituus on ihmissilmän havaintoalueella eli 380–780 nm.

| 2.1.2.2 | ’Lähitaustapeilillä’ tarkoitetaan muuta kuin periskooppien kaltaista laitetta, joka on tarkoitettu antamaan selvä näkyvyys ajoneuvon taakse tämän säännön kohdassa 15.2 määriteltyjen näkökenttien alueella heijastavan pinnan avulla. |
| --- | --- |

2.1.2.2

’Lähitaustapeilillä’ tarkoitetaan muuta kuin periskooppien kaltaista laitetta, joka on tarkoitettu antamaan selvä näkyvyys ajoneuvon taakse tämän säännön kohdassa 15.2 määriteltyjen näkökenttien alueella heijastavan pinnan avulla.

| 2.1.2.2.1 | Kirjaimella ’r’ tarkoitetaan heijastavalla pinnalla liitteessä 7 kuvatun menetelmän mukaisesti mitattujen kaarevuussäteiden keskiarvoa. |
| --- | --- |

2.1.2.2.1

Kirjaimella ’r’ tarkoitetaan heijastavalla pinnalla liitteessä 7 kuvatun menetelmän mukaisesti mitattujen kaarevuussäteiden keskiarvoa.

| 2.1.2.2.2 | ’Pääkaarevuussäteillä heijastavan pinnan yhdessä pisteessä (ri)’ tarkoitetaan liitteessä 7 määritellyn laitteen avulla saatavia arvoja, jotka mitataan tämän säännön kohdassa 6.1.2.1.2 määritellyn janan b kanssa samansuuntaisella peilin keskustan lävistävän heijastavan pinnan kaarella sekä tämän janan kanssa kohtisuorassa olevalla kaarella. |
| --- | --- |

2.1.2.2.2

’Pääkaarevuussäteillä heijastavan pinnan yhdessä pisteessä (ri

| 2.1.2.2.3 | ’Kaarevuussäteellä heijastavan pinnan yhdessä pisteessä (rp)’ tarkoitetaan pääkaarevuussäteiden ri ja

  aritmeettista keskiarvoa, joka on |
| --- | --- |

2.1.2.2.3

’Kaarevuussäteellä heijastavan pinnan yhdessä pisteessä (rp

i

Image 37

| 2.1.2.2.4 | ’Pallopinnalla’ tarkoitetaan pintaa, jossa säde on kaikkiin suuntiin vakio ja samansuuruinen. |
| --- | --- |

2.1.2.2.4

’Pallopinnalla’ tarkoitetaan pintaa, jossa säde on kaikkiin suuntiin vakio ja samansuuruinen.

| 2.1.2.2.5 | ’Ei-pallomaisella (asfäärisellä) pinnalla’ tarkoitetaan pintaa, jolla on vain yhdellä tasolla vakiomittainen säde. |
| --- | --- |

2.1.2.2.5

’Ei-pallomaisella (asfäärisellä) pinnalla’ tarkoitetaan pintaa, jolla on vain yhdellä tasolla vakiomittainen säde.

| 2.1.2.2.6 | ’Ei-pallomaisella peilillä’ tarkoitetaan peiliä, joka koostuu sekä pallomaisesta että ei-pallomaisesta osasta ja jossa heijastavaan pintaan on merkittävä siirtyminen pallomaisesta ei-pallomaiseen osaan. Peilin pääakselin kaarevuus määritellään x/y-koordinaattijärjestelmässä, jonka määrittelee pallomaisen ensisijaisen kalotin säde, jossa





  jossa







  R | : | nimellinen säde pallomaisessa osassa |
| --- | --- | --- | --- |
| k | : | kaarevuuden muutoksen vakio |
| a | : | pallomaisen ensisijaisen kalotin pallomaisen koon vakio. |

2.1.2.2.6

’Ei-pallomaisella peilillä’ tarkoitetaan peiliä, joka koostuu sekä pallomaisesta että ei-pallomaisesta osasta ja jossa heijastavaan pintaan on merkittävä siirtyminen pallomaisesta ei-pallomaiseen osaan. Peilin pääakselin kaarevuus määritellään x/y-koordinaattijärjestelmässä, jonka määrittelee pallomaisen ensisijaisen kalotin säde, jossa

Image 38

jossa

R

:

nimellinen säde pallomaisessa osassa

k

:

kaarevuuden muutoksen vakio

a

:

pallomaisen ensisijaisen kalotin pallomaisen koon vakio.

| 2.1.2.2.7 | ’Heijastavan pinnan keskipisteellä’ tarkoitetaan heijastavan pinnan näkyvän osan keskipistettä. |
| --- | --- |

2.1.2.2.7

’Heijastavan pinnan keskipisteellä’ tarkoitetaan heijastavan pinnan näkyvän osan keskipistettä.

| 2.1.2.2.8 | ’Peilin olennaisten osien kaarevuussäteellä’ tarkoitetaan sen ympyrän kaaren sädettä ”c”, joka tarkimmin jäljittelee kyseisen osan kaarevaa muotoa. |
| --- | --- |

2.1.2.2.8

’Peilin olennaisten osien kaarevuussäteellä’ tarkoitetaan sen ympyrän kaaren sädettä ”c”, joka tarkimmin jäljittelee kyseisen osan kaarevaa muotoa.

| 2.1.2.3 | ’Muilla epäsuoran näkemän tarjoavilla laitteilla’ tarkoitetaan edellä kohdassa 2.1.2 määriteltyjä laitteita, joissa näkökenttää ei saada aikaan peilillä tai peruutuskamerajärjestelmällä. |
| --- | --- |

2.1.2.3

’Muilla epäsuoran näkemän tarjoavilla laitteilla’ tarkoitetaan edellä kohdassa 2.1.2 määriteltyjä laitteita, joissa näkökenttää ei saada aikaan peilillä tai peruutuskamerajärjestelmällä.

| 2.1.3 | ’Testauskappaleella’ tarkoitetaan lieriömäistä kappaletta, jonka korkeus on 0,8 m ja halkaisija 0,30 m. |
| --- | --- |

2.1.3

’Testauskappaleella’ tarkoitetaan lieriömäistä kappaletta, jonka korkeus on 0,8 m ja halkaisija 0,30 m.

| 2.1.4 | ’Näkökentällä’ tarkoitetaan kolmiulotteisen tilan maanpinnan yläpuolella olevaa osaa, jota valvotaan epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen avulla. Jollei toisin todeta, tämä perustuu yhdellä tai useammalla muulla laitteella kuin peilillä saatavaan näkymään. Rajoittavana tekijänä saattaa olla asianomainen testauskappaletta vastaava havaintoetäisyys. |
| --- | --- |

2.1.4

’Näkökentällä’ tarkoitetaan kolmiulotteisen tilan maanpinnan yläpuolella olevaa osaa, jota valvotaan epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen avulla. Jollei toisin todeta, tämä perustuu yhdellä tai useammalla muulla laitteella kuin peilillä saatavaan näkymään. Rajoittavana tekijänä saattaa olla asianomainen testauskappaletta vastaava havaintoetäisyys.

| 2.1.5 | ’Havainnointijärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka käyttää signaaleja, joiden avulla kuljettaja voi havaita ajoneuvon viereisellä alueella olevia kohteita. |
| --- | --- |

2.1.5

’Havainnointijärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka käyttää signaaleja, joiden avulla kuljettaja voi havaita ajoneuvon viereisellä alueella olevia kohteita.

| 2.1.5.1 | ’Äänimerkillä’ tarkoitetaan ilmoitusta, jossa käytetään kohdassa 2.1.5 määritellyn havainnointijärjestelmän antamia äänisignaaleja, jotta kuljettaja voi havaita ajoneuvon viereisellä alueella olevia kohteita. |
| --- | --- |

2.1.5.1

’Äänimerkillä’ tarkoitetaan ilmoitusta, jossa käytetään kohdassa 2.1.5 määritellyn havainnointijärjestelmän antamia äänisignaaleja, jotta kuljettaja voi havaita ajoneuvon viereisellä alueella olevia kohteita.

| 2.1.5.2 | ’Optisella ilmoituksella’ tarkoitetaan ilmoitusta, jossa käytetään kohdassa 2.1.5 määritellyn havainnointijärjestelmän antamia optisia signaaleja, jotta kuljettaja voi havaita ajoneuvon viereisellä alueella olevia kohteita. |
| --- | --- |

2.1.5.2

’Optisella ilmoituksella’ tarkoitetaan ilmoitusta, jossa käytetään kohdassa 2.1.5 määritellyn havainnointijärjestelmän antamia optisia signaaleja, jotta kuljettaja voi havaita ajoneuvon viereisellä alueella olevia kohteita.

| 2.1.5.3 | ’Tuntohavaintoon perustuvalla ilmoituksella’ tarkoitetaan ilmoitusta, jossa käytetään kohdassa 2.1.5 määritellyn havainnointijärjestelmän antamia tuntohavaintoon perustuvia signaaleja, jotta kuljettaja voi havaita ajoneuvon viereisellä alueella olevia kohteita. |
| --- | --- |

2.1.5.3

’Tuntohavaintoon perustuvalla ilmoituksella’ tarkoitetaan ilmoitusta, jossa käytetään kohdassa 2.1.5 määritellyn havainnointijärjestelmän antamia tuntohavaintoon perustuvia signaaleja, jotta kuljettaja voi havaita ajoneuvon viereisellä alueella olevia kohteita.

| 2.1.6 | ’Havaintoalueella’ tarkoitetaan maanpinnan yläpuolella olevaa kolmiulotteisen tilan osaa, jota valvotaan havainnointijärjestelmän avulla. |
| --- | --- |

2.1.6

’Havaintoalueella’ tarkoitetaan maanpinnan yläpuolella olevaa kolmiulotteisen tilan osaa, jota valvotaan havainnointijärjestelmän avulla.

| 2.2 | ’Peruutusturvallisuuteen liittyvän laitteen tyypillä’ tarkoitetaan laitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  a) | laitteen suunnittelu, mukaan lukien tarvittaessa kiinnitys koriin, |
| --- | --- | --- |

2.2

’Peruutusturvallisuuteen liittyvän laitteen tyypillä’ tarkoitetaan laitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

a)

laitteen suunnittelu, mukaan lukien tarvittaessa kiinnitys koriin,

| b) | kun kyseessä ovat peilit: muoto ja peilin heijastavan pinnan mitat ja kaarevuussäde, |
| --- | --- |

b)

kun kyseessä ovat peilit: muoto ja peilin heijastavan pinnan mitat ja kaarevuussäde,

| c) | kun kyseessä on peruutuskamerajärjestelmä: näkemäalue ja suurennus, |
| --- | --- |

c)

kun kyseessä on peruutuskamerajärjestelmä: näkemäalue ja suurennus,

| d) | kun kyseessä on havainnointijärjestelmä: anturin tyyppi ja ilmoitussignaalin tyyppi. |
| --- | --- |

d)

kun kyseessä on havainnointijärjestelmä: anturin tyyppi ja ilmoitussignaalin tyyppi.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Peruuttamista avustavan laitteen hyväksymistä hakee kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän valtuutettu edustaja. |
| --- | --- |

3.1

Peruuttamista avustavan laitteen hyväksymistä hakee kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän valtuutettu edustaja.

| 3.2 | Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteessä 1. |
| --- | --- |

3.2

Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteessä 1.

| 3.3 | Jokaisen epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin osalta hakemukseen on liitettävä kolme näytettä kaikista osista. |
| --- | --- |

3.3

Jokaisen epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin osalta hakemukseen on liitettävä kolme näytettä kaikista osista.

| 3.4 | Hakijan on toimitettava peruutuskamerajärjestelmä ja seuraavat asiakirjat:






  a) | peruutuskamerajärjestelmän tekniset eritelmät ja |
| --- | --- | --- |

3.4

Hakijan on toimitettava peruutuskamerajärjestelmä ja seuraavat asiakirjat:

a)

peruutuskamerajärjestelmän tekniset eritelmät ja

| b) | käyttäjän käsikirja. |
| --- | --- |

b)

käyttäjän käsikirja.

4.   MERKINNÄT

| 4.1 | Hyväksyntää varten toimitetuissa epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden näytekappaleissa on oltava valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki. Merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.1

Hyväksyntää varten toimitetuissa epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden näytekappaleissa on oltava valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki. Merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.2 | Kaikissa epäsuoran näkemän tarjoavissa laitteissa on oltava vähintään yhdessä keskeisessä komponentissa riittävän suuri tila hyväksyntämerkille, jonka on oltava luettavissa. Tila on esitettävä liitteessä 1 tarkoitetuissa piirustuksissa. Hyväksyntämerkin on oltava luettavissa myös silloin, kun laite on asennettu ajoneuvoon lukuun ottamatta kohdassa 2.1.2 määriteltyä peruutuskamerajärjestelmää tai kohdassa 2.1.5 määriteltyä havainnointijärjestelmää. Laitteen muissa komponenteissa on oltava tunniste. Jos hyväksyntämerkille tai -merkeille varattu tila jää liian pieneksi, on toimitettava muut tunnisteet, jotka yhdistävät sen hyväksyntämerkkiin. |
| --- | --- |

4.2

Kaikissa epäsuoran näkemän tarjoavissa laitteissa on oltava vähintään yhdessä keskeisessä komponentissa riittävän suuri tila hyväksyntämerkille, jonka on oltava luettavissa. Tila on esitettävä liitteessä 1 tarkoitetuissa piirustuksissa. Hyväksyntämerkin on oltava luettavissa myös silloin, kun laite on asennettu ajoneuvoon lukuun ottamatta kohdassa 2.1.2 määriteltyä peruutuskamerajärjestelmää tai kohdassa 2.1.5 määriteltyä havainnointijärjestelmää. Laitteen muissa komponenteissa on oltava tunniste. Jos hyväksyntämerkille tai -merkeille varattu tila jää liian pieneksi, on toimitettava muut tunnisteet, jotka yhdistävät sen hyväksyntämerkkiin.

5.   HYVÄKSYMINEN

| 5.1 | Kyseiselle epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille on myönnettävä hyväksyntä, jos hyväksyttäväksi toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön kohdan 6 vaatimukset. |
| --- | --- |

5.1

Kyseiselle epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille on myönnettävä hyväksyntä, jos hyväksyttäväksi toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön kohdan 6 vaatimukset.

| 5.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Sen ensimmäiset kaksi numeroa (tällä hetkellä 00) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa millekään muulle epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille. |
| --- | --- |

5.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Sen ensimmäiset kaksi numeroa (tällä hetkellä 00) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa millekään muulle epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille.

| 5.3 | Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 3 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.3

Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 3 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.4 | Edellä kohdassa 4.1 määritellyn merkinnän lisäksi kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaisiin epäsuoran näkemän tarjoaviin laitteisiin on kiinnitettävä, vähintään yhteen keskeiseen komponenttiin, edellä kohdassa 4.2 mainittuun paikkaan näkyvästi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista: |
| --- | --- |

5.4

Edellä kohdassa 4.1 määritellyn merkinnän lisäksi kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaisiin epäsuoran näkemän tarjoaviin laitteisiin on kiinnitettävä, vähintään yhteen keskeiseen komponenttiin, edellä kohdassa 4.2 mainittuun paikkaan näkyvästi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

| 5.4.1 | E-kirjain ja






  a) | hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (1), jotka ovat ympyrän sisällä ja |
| --- | --- | --- |

5.4.1

E-kirjain ja

a)

hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (1), jotka ovat ympyrän sisällä ja

1

| b) | tämän säännön numero, jota seuraa kirjain R, väliviiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

b)

tämän säännön numero, jota seuraa kirjain R, väliviiva ja hyväksyntänumero.

| 5.5 | Hyväksyntämerkin ja lisätunnusten on oltava helposti luettavissa ja pysyviä. |
| --- | --- |

5.5

Hyväksyntämerkin ja lisätunnusten on oltava helposti luettavissa ja pysyviä.

| 5.6 | Tämän säännön liitteessä 5 annetaan esimerkki edellä tarkoitetun hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen sijoittelusta. |
| --- | --- |

5.6

Tämän säännön liitteessä 5 annetaan esimerkki edellä tarkoitetun hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen sijoittelusta.

6.   VAATIMUKSET

| 6.1 | Lähitaustapeilit |
| --- | --- |

6.1

Lähitaustapeilit

| 6.1.1 | Yleiset eritelmät |
| --- | --- |

6.1.1

Yleiset eritelmät

| 6.1.1.1 | Kaikki peilit voivat olla säädettäviä. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Kaikki peilit voivat olla säädettäviä.

| 6.1.2 | Erityiset vaatimukset |
| --- | --- |

6.1.2

Erityiset vaatimukset

| 6.1.2.1 | Mitat |
| --- | --- |

6.1.2.1

Mitat

| 6.1.2.1.1 | Heijastuspinnan ääriviivojen geometristen muotojen on oltava yksinkertaiset ja heijastuspinnan mitoiltaan sellainen, että peili antaa tämän säännön kohdassa 15.2 määritellyn näkökentän. |
| --- | --- |

6.1.2.1.1

Heijastuspinnan ääriviivojen geometristen muotojen on oltava yksinkertaiset ja heijastuspinnan mitoiltaan sellainen, että peili antaa tämän säännön kohdassa 15.2 määritellyn näkökentän.

| 6.1.2.1.2 | Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää






  a) | suorakulmio, jonka korkeus on 40 mm ja kannan pituus a mm, |
| --- | --- | --- |

6.1.2.1.2

Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää

a)

suorakulmio, jonka korkeus on 40 mm ja kannan pituus a mm,

| b) | suorakulmion korkeuden kanssa yhdensuuntainen jana, jonka pituus on b mm. |
| --- | --- |

b)

suorakulmion korkeuden kanssa yhdensuuntainen jana, jonka pituus on b mm.

| 6.1.2.2 | Heijastava pinta ja heijastuskertoimet |
| --- | --- |

6.1.2.2

Heijastava pinta ja heijastuskertoimet

| 6.1.2.2.1 | Peilin heijastavan pinnan on oltava joko tasainen tai pallomaisesti kupera. Ulkopuoliset peilit voidaan lisäksi varustaa ei-pallomaisella osalla, jos päätaustapeili täyttää epäsuoraa näkökenttää koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

6.1.2.2.1

Peilin heijastavan pinnan on oltava joko tasainen tai pallomaisesti kupera. Ulkopuoliset peilit voidaan lisäksi varustaa ei-pallomaisella osalla, jos päätaustapeili täyttää epäsuoraa näkökenttää koskevat vaatimukset.

| 6.1.2.2.2 | Peilien kaarevuussäteiden väliset erot |
| --- | --- |

6.1.2.2.2

Peilien kaarevuussäteiden väliset erot

| 6.1.2.2.2.1 | ri:n tai r’i:n ja rp:n välinen ero ei missään vertailupisteessä saa olla yli 0,15 r. |
| --- | --- |

6.1.2.2.2.1

ri

i

p

| 6.1.2.2.2.2 | Yhdenkään kaarevuussäteen (rp1, rp2, ja rp3) ja r:n välinen ero ei saa olla yli 0,15 r. |
| --- | --- |

6.1.2.2.2.2

Yhdenkään kaarevuussäteen (rp

p

p

| 6.1.2.2.2.3 | Kun r on vähintään 3 000 mm, arvo 0,15 r, johon viitataan edellä kohdissa 6.1.2.2.2.1 ja 6.1.2.2.2.2, korvataan arvolla 0,25 r. |
| --- | --- |

6.1.2.2.2.3

Kun r on vähintään 3 000 mm, arvo 0,15 r, johon viitataan edellä kohdissa 6.1.2.2.2.1 ja 6.1.2.2.2.2, korvataan arvolla 0,25 r.

| 6.1.2.2.3 | Liitteessä 6 tarkoitetun normaalin heijastuskertoimen on oltava vähintään 40 prosenttia.
  Jos heijastavan pinnan heijastustaso on muutettavissa, ”päiväasennossa” on kyettävä tunnistamaan tieliikenteessä käytettävien merkkien ja valojen värit. ”Yöasennossa” normaalin heijastuskertoimen on oltava vähintään 4 prosenttia. |
| --- | --- |

6.1.2.2.3

Liitteessä 6 tarkoitetun normaalin heijastuskertoimen on oltava vähintään 40 prosenttia.

Jos heijastavan pinnan heijastustaso on muutettavissa, ”päiväasennossa” on kyettävä tunnistamaan tieliikenteessä käytettävien merkkien ja valojen värit. ”Yöasennossa” normaalin heijastuskertoimen on oltava vähintään 4 prosenttia.

| 6.1.2.2.4 | Heijastavan pinnan on säilytettävä edellä kohdassa 6.1.2.2.3 vahvistetut ominaisuudet, vaikka se joutuisi tavanomaisessa käytössä pitkäaikaisestikin vaikeisiin sääolosuhteisiin. |
| --- | --- |

6.1.2.2.4

Heijastavan pinnan on säilytettävä edellä kohdassa 6.1.2.2.3 vahvistetut ominaisuudet, vaikka se joutuisi tavanomaisessa käytössä pitkäaikaisestikin vaikeisiin sääolosuhteisiin.

| 6.2 | Lähitakanäkemän tarjoavat muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet kuin peilit |
| --- | --- |

6.2

Lähitakanäkemän tarjoavat muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet kuin peilit

| 6.2.1 | Yleiset edellytykset |
| --- | --- |

6.2.1

Yleiset edellytykset

| 6.2.1.1 | Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti peruutuskamerajärjestelmän ja muiden lähitakanäkemän tarjoavien näkyvyyttä tukevien laitteiden tehokkuuteen. Tämä on osoitettava E-säännön nro 10, muutossarja 05 tai sitä myöhempi, teknisten vaatimusten ja siirtymämääräysten mukaisuudella. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti peruutuskamerajärjestelmän ja muiden lähitakanäkemän tarjoavien näkyvyyttä tukevien laitteiden tehokkuuteen. Tämä on osoitettava E-säännön nro 10, muutossarja 05 tai sitä myöhempi, teknisten vaatimusten ja siirtymämääräysten mukaisuudella.

7.   PERUUTTAMISTA AVUSTAVAN LAITTEEN TYYPPIIN TEHTÄVÄ MUUTOS JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 7.1 | Kaikista epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppiin tehtävistä muutoksista, myös niistä, jotka koskevat laitteen kiinnitystä koriin, on ilmoitettava kyseisen tyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi tämän jälkeen






  a) | valmistajaa kuultuaan päättää, että on myönnettävä uusi tyyppihyväksyntä, tai |
| --- | --- | --- |

7.1

Kaikista epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppiin tehtävistä muutoksista, myös niistä, jotka koskevat laitteen kiinnitystä koriin, on ilmoitettava kyseisen tyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi tämän jälkeen

a)

valmistajaa kuultuaan päättää, että on myönnettävä uusi tyyppihyväksyntä, tai

| b) | soveltaa kohtaan 7.1.1 (Tarkistaminen) sisältyvää menettelyä ja tarvittaessa kohtaan 7.1.2 (Laajentaminen) soveltuvaa menettelyä. |
| --- | --- |

b)

soveltaa kohtaan 7.1.1 (Tarkistaminen) sisältyvää menettelyä ja tarvittaessa kohtaan 7.1.2 (Laajentaminen) soveltuvaa menettelyä.

| 7.1.1 | Tarkistaminen
  Jos valmistusasiakirjoihin kirjatut tiedot ovat muuttuneet ja tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että epäsuoran näkemän tarjoava laite joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, muutos katsotaan ’tarkistamiseksi’.
  Tällaisessa tapauksessa tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarvittaessa annettava uudelleen valmistusasiakirjojen tarkistettu sivu ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja sivun uudelleen antamisen päivämäärä. Valmistusasiakirjojen konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksista, katsotaan myös täyttävän tämän vaatimuksen. |
| --- | --- |

7.1.1

Tarkistaminen

Jos valmistusasiakirjoihin kirjatut tiedot ovat muuttuneet ja tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että epäsuoran näkemän tarjoava laite joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, muutos katsotaan ’tarkistamiseksi’.

Tällaisessa tapauksessa tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarvittaessa annettava uudelleen valmistusasiakirjojen tarkistettu sivu ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja sivun uudelleen antamisen päivämäärä. Valmistusasiakirjojen konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksista, katsotaan myös täyttävän tämän vaatimuksen.

| 7.1.2 | Laajentaminen
  Muutosta pidetään ”laajennuksena”, jos ilmoituslomakkeiden tietojen muutoksen lisäksi






  a) | tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä tai |
| --- | --- | --- |

7.1.2

Laajentaminen

Muutosta pidetään ”laajennuksena”, jos ilmoituslomakkeiden tietojen muutoksen lisäksi

a)

tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä tai

| b) | jokin ilmoituksen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai |
| --- | --- |

b)

jokin ilmoituksen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai

| c) | pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

c)

pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen.

| 7.2 | Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdassa 5.3 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. Lisäksi muutetaan ilmoituslomakkeeseen liitettyä hyväksyntäasiakirjojen luetteloa siten, että tuoreimman tarkistamisen tai laajentamisen päivämäärä käy ilmi. |
| --- | --- |

7.2

Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdassa 5.3 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. Lisäksi muutetaan ilmoituslomakkeeseen liitettyä hyväksyntäasiakirjojen luetteloa siten, että tuoreimman tarkistamisen tai laajentamisen päivämäärä käy ilmi.

| 7.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille. |
| --- | --- |

7.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 8.1 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja menettelyjä. |
| --- | --- |

8.1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja menettelyjä.

| 8.2 | Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaisiksi täyttämällä kohdan 6 vaatimukset. |
| --- | --- |

8.2

Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaisiksi täyttämällä kohdan 6 vaatimukset.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1 | Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppi ei täytä kohdassa 8.2 tarkoitettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

9.1

Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppi ei täytä kohdassa 8.2 tarkoitettuja vaatimuksia.

| 9.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville muille sopimuspuolille ilmoituslomakkeella, jonka loppuun on suuraakkosin lisätty allekirjoituksella ja päiväyksellä varustettu merkintä ”HYVÄKSYNTÄ PERUUTETTU”. |
| --- | --- |

9.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville muille sopimuspuolille ilmoituslomakkeella, jonka loppuun on suuraakkosin lisätty allekirjoituksella ja päiväyksellä varustettu merkintä ”HYVÄKSYNTÄ PERUUTETTU”.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Saatuaan asianmukaisen ilmoituksen viranomaisen on ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville muille sopimuspuolille hyväksyntälomakkeella, jonka loppuun on suuraakkosin lisätty allekirjoituksella ja päiväyksellä varustettu merkintä ”TUOTANTO LOPETETTU”.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTAUKSESTA VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

Osa II   Peruuttamista avustavien laitteiden asennus

Peruuttamista avustavien laitteiden asennus

12.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 12.1 | ’Kuljettajan näköpisteillä’ tarkoitetaan kahta 65 mm:n päässä toisistaan olevaa pistettä, jotka ovat 635 mm:n korkeudella liitteessä 8 määritellystä kuljettajan istuimen R-pisteestä. Kyseiset kaksi pistettä yhdistävä suora viiva on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaista pystykeskitasoa vasten. Kaksi näköpistettä yhdistävän janan keskikohta on pituussuuntaisella pystytasolla, jonka on kuljettava ajoneuvon valmistajan kuljettajalle suunnitteleman istumapaikan keskeltä. |
| --- | --- |

12.1

’Kuljettajan näköpisteillä’ tarkoitetaan kahta 65 mm:n päässä toisistaan olevaa pistettä, jotka ovat 635 mm:n korkeudella liitteessä 8 määritellystä kuljettajan istuimen R-pisteestä. Kyseiset kaksi pistettä yhdistävä suora viiva on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaista pystykeskitasoa vasten. Kaksi näköpistettä yhdistävän janan keskikohta on pituussuuntaisella pystytasolla, jonka on kuljettava ajoneuvon valmistajan kuljettajalle suunnitteleman istumapaikan keskeltä.

| 12.2 | ’Laajalla kaksisilmäisellä näkökentällä’ tarkoitetaan kokonaisnäkyvyysaluetta, joka saadaan asettamalla päällekkäin vasemman ja oikean silmän näkökentät (ks. kuva 2 jäljempänä).












  E | = | sisäpuolinen taustapeili |
| --- | --- | --- | --- |
| OD | = | kuljettajan silmät |
| OE | = | kuljettajan silmät |
| ID | = | yksisilmäinen valekuva |
| IE | = | yksisilmäinen valekuva |
| I | = | kaksisilmäinen valekuva |
| A | = | vasemman silmän näkökentän kulma |
| B | = | oikean silmän näkökentän kulma |
| C | = | kaksisilmäisen näkökentän kulma |
| D | = | kaksisilmäisen näkökentän kulma |

12.2

’Laajalla kaksisilmäisellä näkökentällä’ tarkoitetaan kokonaisnäkyvyysaluetta, joka saadaan asettamalla päällekkäin vasemman ja oikean silmän näkökentät (ks. kuva 2 jäljempänä).

Image 39

E

=

sisäpuolinen taustapeili

OD

=

kuljettajan silmät

OE

=

kuljettajan silmät

ID

=

yksisilmäinen valekuva

IE

=

yksisilmäinen valekuva

I

=

kaksisilmäinen valekuva

A

=

vasemman silmän näkökentän kulma

B

=

oikean silmän näkökentän kulma

C

=

kaksisilmäisen näkökentän kulma

D

=

kaksisilmäisen näkökentän kulma

| 12.3 | ’Ajoneuvotyypillä sen osalta, miten kuljettaja havaitsee ajoneuvon takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoja, jotka ovat identtisiä seuraavien perusominaisuuksien osalta: |
| --- | --- |

12.3

’Ajoneuvotyypillä sen osalta, miten kuljettaja havaitsee ajoneuvon takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoja, jotka ovat identtisiä seuraavien perusominaisuuksien osalta:

| 12.3.1 | peruuttamista avustavan laitteen tyyppi, |
| --- | --- |

12.3.1

peruuttamista avustavan laitteen tyyppi,

| 12.3.2 | näkökenttää rajoittavat korin osat, |
| --- | --- |

12.3.2

näkökenttää rajoittavat korin osat,

| 12.3.3 | R-pisteen koordinaatit (jos sovelletaan), |
| --- | --- |

12.3.3

R-pisteen koordinaatit (jos sovelletaan),

| 12.3.4 | pakollisten ja mahdollisten vapaaehtoisten epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden määräpaikat ja tyyppihyväksyntämerkinnät. |
| --- | --- |

12.3.4

pakollisten ja mahdollisten vapaaehtoisten epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden määräpaikat ja tyyppihyväksyntämerkinnät.

| 12.4 | ’Luokkien M1, M2, M3, N1, N2 ja N3 ajoneuvoilla’ tarkoitetaan ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) määriteltyjä ajoneuvoluokkia. |
| --- | --- |

12.4

’Luokkien M1

2

3

1

2

3

| 12.5 | ’Silmien vertailupisteellä’ tarkoitetaan kuljettajan näköpisteiden välistä keskipistettä. |
| --- | --- |

12.5

’Silmien vertailupisteellä’ tarkoitetaan kuljettajan näköpisteiden välistä keskipistettä.

| 12.6 | ’Peruutustapahtumalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu tämän säännön 15.1.1 kohdassa kuvatun peruutusliikkeen alkamisesta sen päättymiseen. |
| --- | --- |

12.6

’Peruutustapahtumalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu tämän säännön 15.1.1 kohdassa kuvatun peruutusliikkeen alkamisesta sen päättymiseen.

| 12.7 | ’Taaksepäin katsovan kuljettajan näköpisteillä’ tarkoitetaan kahta pistettä, jotka sijaitsevat kohdassa 12.1 tarkoitetuista kuljettajan näköpisteistä katsottuina 96 mm pituussuunnassa taaksepäin, 158 mm vaakatasossa ajoneuvon keskiviivaa kohti ja 6 mm pystysuunnassa ylöspäin. |
| --- | --- |

12.7

’Taaksepäin katsovan kuljettajan näköpisteillä’ tarkoitetaan kahta pistettä, jotka sijaitsevat kohdassa 12.1 tarkoitetuista kuljettajan näköpisteistä katsottuina 96 mm pituussuunnassa taaksepäin, 158 mm vaakatasossa ajoneuvon keskiviivaa kohti ja 6 mm pystysuunnassa ylöspäin.

| 12.8 | ’Aktiivisella ajoneuvon tilalla’ tarkoitetaan ajoneuvon tilaa, kun
  jarrujärjestelmän vapauttaminen ja joissakin tapauksissa kaasupolkimen painaminen (tai vastaavan hallintalaitteen aktivoiminen) saa voimalaitteen liikuttamaan ajoneuvoa. |
| --- | --- |

12.8

’Aktiivisella ajoneuvon tilalla’ tarkoitetaan ajoneuvon tilaa, kun

jarrujärjestelmän vapauttaminen ja joissakin tapauksissa kaasupolkimen painaminen (tai vastaavan hallintalaitteen aktivoiminen) saa voimalaitteen liikuttamaan ajoneuvoa.

13.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 13.1 | Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä hakemus ajoneuvotyypin hyväksyntää varten epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden osalta. |
| --- | --- |

13.1

Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä hakemus ajoneuvotyypin hyväksyntää varten epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden osalta.

| 13.2 | Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteessä 2. |
| --- | --- |

13.2

Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteessä 2.

| 13.3 | Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

13.3

Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

| 13.4 | Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu tyydyttävästi järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa. |
| --- | --- |

13.4

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu tyydyttävästi järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

| 13.5 | Hakijan on toimitettava peruutuskamerajärjestelmä ja seuraavat asiakirjat:






  a) | peruutuskamerajärjestelmän tekniset eritelmät |
| --- | --- | --- |

13.5

Hakijan on toimitettava peruutuskamerajärjestelmä ja seuraavat asiakirjat:

a)

peruutuskamerajärjestelmän tekniset eritelmät

| b) | käyttäjän käsikirja. |
| --- | --- |

b)

käyttäjän käsikirja.

14.   HYVÄKSYMINEN

| 14.1 | Hyväksyntä on myönnettävä, jos kohdan 13 mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön kohdan 15 vaatimukset. |
| --- | --- |

14.1

Hyväksyntä on myönnettävä, jos kohdan 13 mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön kohdan 15 vaatimukset.

| 14.2 | Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Sen kaksi ensimmäistä merkkiä (parhaillaan 00) ilmoittavat hyväksynnän myöntämisajankohtana sovellettavan sääntöön tehtyjä viimeisimpiä tai teknisiä muutoksia koskevan muutossarjan. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

14.2

Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Sen kaksi ensimmäistä merkkiä (parhaillaan 00) ilmoittavat hyväksynnän myöntämisajankohtana sovellettavan sääntöön tehtyjä viimeisimpiä tai teknisiä muutoksia koskevan muutossarjan. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

| 14.3 | Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tämän säännön mukaisesti myönnetystä ajoneuvotyypin hyväksymisestä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta tämän säännön liitteessä 4 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

14.3

Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tämän säännön mukaisesti myönnetystä ajoneuvotyypin hyväksymisestä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta tämän säännön liitteessä 4 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

15.   VAATIMUKSET

| 15.1 | Yleistä
  Tämän säännön soveltamiseksi ajoneuvon on täytettävä seuraavat vaatimukset:
  Peruutustapahtuman aikana kuljettajalla on oltava käytettävissään vähintään yksi näkemää tai havaitsemismahdollisuuksia parantava väline.
  Näkemistä auttavat keinot tarjoavat jäljempänä kohdassa 15.2 määritellyn lähitakanäkemän näkökentän. Mahdollisia keinoja ovat:






  a) | suora näkemä, |
| --- | --- | --- |

15.1

Yleistä

Tämän säännön soveltamiseksi ajoneuvon on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Peruutustapahtuman aikana kuljettajalla on oltava käytettävissään vähintään yksi näkemää tai havaitsemismahdollisuuksia parantava väline.

Näkemistä auttavat keinot tarjoavat jäljempänä kohdassa 15.2 määritellyn lähitakanäkemän näkökentän. Mahdollisia keinoja ovat:

a)

suora näkemä,

| b) | E-säännön nro 46 mukaisesti hyväksytyt laitteet, |
| --- | --- |

b)

E-säännön nro 46 mukaisesti hyväksytyt laitteet,

| c) | tämän säännön mukainen lähietäisyyden peruutusnäkemän tarjoava peili, |
| --- | --- |

c)

tämän säännön mukainen lähietäisyyden peruutusnäkemän tarjoava peili,

| d) | tämän säännön mukainen peruutuskamerajärjestelmä. |
| --- | --- |

d)

tämän säännön mukainen peruutuskamerajärjestelmä.

Havaitsemista auttavista välineistä saadaan muuta tietoa kuin näkemästä jäljempänä kohdassa 15.3 määritellylle havaintoalueelle. Mahdollisia välineitä ovat:

| a) | tämän säännön mukainen havainnointijärjestelmä. |
| --- | --- |

a)

tämän säännön mukainen havainnointijärjestelmä.

| 15.1.1 | Peruutustapahtuma alkaa, kun ajoneuvo on aktiivisessa tilassa ja kun kuljettaja tai järjestelmä vaihtaa ajoneuvon kulkusuunnan valitsimen asennosta eteenpäin, pysäköinti tai vapaa asentoon peruutus, ja päättyy, kun jokin seuraavista eteenpäin liikkumisen edellytyksistä täyttyy (valmistajan valinnan mukaan):






  a) | nopeus ≤ 16 km/h (mukaan lukien 0 km/h), tai |
| --- | --- | --- |

15.1.1

Peruutustapahtuma alkaa, kun ajoneuvo on aktiivisessa tilassa ja kun kuljettaja tai järjestelmä vaihtaa ajoneuvon kulkusuunnan valitsimen asennosta eteenpäin, pysäköinti tai vapaa asentoon peruutus, ja päättyy, kun jokin seuraavista eteenpäin liikkumisen edellytyksistä täyttyy (valmistajan valinnan mukaan):

a)

nopeus ≤ 16 km/h (mukaan lukien 0 km/h), tai

| b) | kuljettu matka ≤ 10 metriä (mukaan lukien 0 metriä), tai |
| --- | --- |

b)

kuljettu matka ≤ 10 metriä (mukaan lukien 0 metriä), tai

| c) | jatkuva kesto ≤ 10 sekuntia (mukaan lukien 0 sekuntia), tai |
| --- | --- |

c)

jatkuva kesto ≤ 10 sekuntia (mukaan lukien 0 sekuntia), tai

| d) | ajoneuvon kulkusuunnan valitsinta ei ole asetettu tilaan peruutus. |
| --- | --- |

d)

ajoneuvon kulkusuunnan valitsinta ei ole asetettu tilaan peruutus.

| 15.2 | Lähitakanäkemän näkökenttä
  Näkökenttää rajoittavat seuraavat tasot:






  a) | poikittainen pystytaso, joka kulkee takana sellaisen pisteen kautta, joka sijaitsee 0,3 m etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta pisteestä, |
| --- | --- | --- |

15.2

Lähitakanäkemän näkökenttä

Näkökenttää rajoittavat seuraavat tasot:

a)

poikittainen pystytaso, joka kulkee takana sellaisen pisteen kautta, joka sijaitsee 0,3 m etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta pisteestä,

| b) | poikittainen pystytaso, joka kulkee takana sellaisen pisteen kautta, joka sijaitsee 3,5 m etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta pisteestä taaksepäin, |
| --- | --- |

b)

poikittainen pystytaso, joka kulkee takana sellaisen pisteen kautta, joka sijaitsee 3,5 m etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta pisteestä taaksepäin,

| c) | kaksi pituussuuntaista pystytasoa, jotka ovat yhdensuuntaisia ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa ja kulkevat ajoneuvon kummankin sivun uloimman pisteen kautta.
  Näkökentän korkeus määritellään yhdeksässä näkökentän rajojen pisteessä, joihin on sijoitettu testauskappaleita, joiden korkeus on 0,8 m ja halkaisija 0,3 m ja jotka sijaitsevat maanpinnan tasolla jäljempänä kuvassa 3 määritellyllä tavalla: |
| --- | --- |

c)

kaksi pituussuuntaista pystytasoa, jotka ovat yhdensuuntaisia ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa ja kulkevat ajoneuvon kummankin sivun uloimman pisteen kautta.

Näkökentän korkeus määritellään yhdeksässä näkökentän rajojen pisteessä, joihin on sijoitettu testauskappaleita, joiden korkeus on 0,8 m ja halkaisija 0,3 m ja jotka sijaitsevat maanpinnan tasolla jäljempänä kuvassa 3 määritellyllä tavalla:

Image 40

| 15.2.1 | Vaatimukset
  Lähitakanäkemän näkökenttää koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyvän liitteessä 9 määritellyissä olosuhteissa testattaessa, jos määritelty näkökenttä on nähtävissä seuraavasti:






  a) | ensimmäisen rivin testauskappaleiden (testauskappaleet A, B ja C) osalta:
  testauskappaleesta on oltava näkyvissä 0,15 m × 0,15 m:n alue tai sen yläosa vähintään yhdessä paikassa kutakin testauskappaletta kohti, |
| --- | --- | --- |

15.2.1

Vaatimukset

Lähitakanäkemän näkökenttää koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyvän liitteessä 9 määritellyissä olosuhteissa testattaessa, jos määritelty näkökenttä on nähtävissä seuraavasti:

a)

ensimmäisen rivin testauskappaleiden (testauskappaleet A, B ja C) osalta:

testauskappaleesta on oltava näkyvissä 0,15 m × 0,15 m:n alue tai sen yläosa vähintään yhdessä paikassa kutakin testauskappaletta kohti,

| b) | toisen rivin testauskappaleiden (testauskappaleet D, E, ja F) ja kolmannen rivin testauskappaleiden (testauskappaleet G, H ja I) osalta:
  koko testauskappaleen on oltava näkyvissä, |
| --- | --- |

b)

toisen rivin testauskappaleiden (testauskappaleet D, E, ja F) ja kolmannen rivin testauskappaleiden (testauskappaleet G, H ja I) osalta:

koko testauskappaleen on oltava näkyvissä,

| 15.2.1.1 | taaksepäin katsovan kuljettajan suorassa näkemässä tai |
| --- | --- |

15.2.1.1

taaksepäin katsovan kuljettajan suorassa näkemässä tai

| 15.2.1.2 | taaksepäin katsovan kuljettajan suorassa näkemässä, jota täydentää ajoneuvon takaosaan asennettu lähitaustapeili, tai |
| --- | --- |

15.2.1.2

taaksepäin katsovan kuljettajan suorassa näkemässä, jota täydentää ajoneuvon takaosaan asennettu lähitaustapeili, tai

| 15.2.1.3 | E-säännön nro 46 mukaisesti hyväksytyn epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen (peili, kamera-näyttöjärjestelmä tai muu) kautta tai |
| --- | --- |

15.2.1.3

E-säännön nro 46 mukaisesti hyväksytyn epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen (peili, kamera-näyttöjärjestelmä tai muu) kautta tai

| 15.2.1.4 | tämän säännön mukaisen epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen (peili, peruutuskamerajärjestelmä tai muu) kautta tai |
| --- | --- |

15.2.1.4

tämän säännön mukaisen epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen (peili, peruutuskamerajärjestelmä tai muu) kautta tai

| 15.2.1.5 | sellaiseen havainnointijärjestelmään kuuluvan laitteen kautta, joka on tämän säännön mukainen havaintoaluetta lukuun ottamatta (esim. hyvin lyhyt havaintoalue) tai |
| --- | --- |

15.2.1.5

sellaiseen havainnointijärjestelmään kuuluvan laitteen kautta, joka on tämän säännön mukainen havaintoaluetta lukuun ottamatta (esim. hyvin lyhyt havaintoalue) tai

| 15.2.1.6 | edellä kohdissa 15.2.1.3, 15.2.1.4 ja 15.2.1.5 tarkoitettujen laitteiden yhdistelmän kautta, lukuun ottamatta peruutuskamerajärjestelmän ja peilien tai lähitaustapeilin yhdistelmää. |
| --- | --- |

15.2.1.6

edellä kohdissa 15.2.1.3, 15.2.1.4 ja 15.2.1.5 tarkoitettujen laitteiden yhdistelmän kautta, lukuun ottamatta peruutuskamerajärjestelmän ja peilien tai lähitaustapeilin yhdistelmää.

| 15.2.1.7 | Vaihtoehdot 15.2.1.1 ja 15.2.1.2 koskevat ainoastaan luokkien M1 ja N1 ajoneuvoja, kun taaksepäin katsovan kuljettajan näköpisteen ja ajoneuvon takaosan välinen etäisyys on enintään 2 000 mm ja kun ajoneuvossa on vain yksi istuinrivi. |
| --- | --- |

15.2.1.7

Vaihtoehdot 15.2.1.1 ja 15.2.1.2 koskevat ainoastaan luokkien M1

1

| 15.2.2 | Lähitakanäkemän näkökentän on oltava laaja kaksisilmäinen näkökenttä siten, että kuljettajan silmät ovat edellä kohdassa 12.1 määritellyt ”kuljettajan näköpisteet”. Näkökentät määritetään, kun ajoneuvo on ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2.2.5.4) määritellyssä ajonkunnossa sekä luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen osalta, kun niissä on yksi edessä istuva matkustaja (75 kg). Jos ne määritetään ikkunoiden lävitse, lasin valonsiirtymiskertoimen on oltava E-säännön nro 43 liitteen 24 mukainen.
  Taaksepäin katsovan kuljettajan näköpisteiden suoran näkemän tapauksessa takaistuinten niskatukien pystysuuntainen säätö on asetettava suunniteltuun käyttöasentoon tai korkeimpaan asentoon, jos niskatuen asentoa on useita, tai tutkimuslaitoksen kanssa sovittuun asentoon. |
| --- | --- |

15.2.2

Lähitakanäkemän näkökentän on oltava laaja kaksisilmäinen näkökenttä siten, että kuljettajan silmät ovat edellä kohdassa 12.1 määritellyt ”kuljettajan näköpisteet”. Näkökentät määritetään, kun ajoneuvo on ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2.2.5.4) määritellyssä ajonkunnossa sekä luokkien M1

1

Taaksepäin katsovan kuljettajan näköpisteiden suoran näkemän tapauksessa takaistuinten niskatukien pystysuuntainen säätö on asetettava suunniteltuun käyttöasentoon tai korkeimpaan asentoon, jos niskatuen asentoa on useita, tai tutkimuslaitoksen kanssa sovittuun asentoon.

| 15.2.3 | Laitteiden yhdistelmän tapauksessa kunkin poikittaisen testauskappalerivin on oltava yhdellä laitteella nähtävissä. Lähitakanäkemän näkökenttä muodostuu peilien ja näyttölaitteiden vähimmäismäärästä. |
| --- | --- |

15.2.3

Laitteiden yhdistelmän tapauksessa kunkin poikittaisen testauskappalerivin on oltava yhdellä laitteella nähtävissä. Lähitakanäkemän näkökenttä muodostuu peilien ja näyttölaitteiden vähimmäismäärästä.

| 15.2.4 | Jos peili koostuu useista heijastuspinnoista, joilla on eri kaarevuussäde tai joiden välissä on kulmia, vähintään yhden heijastuspinnan on täytettävä kyseisen luokan peilien näkökentälle ja mitoille vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

15.2.4

Jos peili koostuu useista heijastuspinnoista, joilla on eri kaarevuussäde tai joiden välissä on kulmia, vähintään yhden heijastuspinnan on täytettävä kyseisen luokan peilien näkökentälle ja mitoille vahvistetut vaatimukset.

| 15.3 | Havaintoalue
  Havaintoaluetta rajoittavat seuraavat tasot (ks. kuva 4):






  a) | poikittainen pystytaso, joka kulkee takana sellaisen pisteen kautta, joka sijaitsee 200 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta pisteestä, |
| --- | --- | --- |

15.3

Havaintoalue

Havaintoaluetta rajoittavat seuraavat tasot (ks. kuva 4):

a)

poikittainen pystytaso, joka kulkee takana sellaisen pisteen kautta, joka sijaitsee 200 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta pisteestä,

| b) | poikittainen pystytaso, joka kulkee takana sellaisen pisteen kautta, joka sijaitsee 1 000 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta pisteestä taaksepäin, |
| --- | --- |

b)

poikittainen pystytaso, joka kulkee takana sellaisen pisteen kautta, joka sijaitsee 1 000 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta pisteestä taaksepäin,

| c) | kaksi pituussuuntaista pystytasoa, jotka ovat yhdensuuntaisia ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa ja kulkevat ajoneuvon kummankin sivun uloimman pisteen kautta. |
| --- | --- |

c)

kaksi pituussuuntaista pystytasoa, jotka ovat yhdensuuntaisia ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa ja kulkevat ajoneuvon kummankin sivun uloimman pisteen kautta.

Image 41

| 15.3.1 | Havaintoaluetta koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyvän liitteessä 10 määritellyissä olosuhteissa testattaessa, jos kohdassa 17.2 määritetyt tiedot ovat kuljettajan saatavilla. |
| --- | --- |

15.3.1

Havaintoaluetta koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyvän liitteessä 10 määritellyissä olosuhteissa testattaessa, jos kohdassa 17.2 määritetyt tiedot ovat kuljettajan saatavilla.

| 15.4 | Peruuttamista avustavat laitteet |
| --- | --- |

15.4

Peruuttamista avustavat laitteet

| 15.4.1 | Sijainti |
| --- | --- |

15.4.1

Sijainti

| 15.4.1.1 | Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on sijoitettava siten, että kuljettajalla on tavanomaisessa ajoasennossa selkeä näkyvyys tielle ajoneuvon taakse, sivuille ja eteen. |
| --- | --- |

15.4.1.1

Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on sijoitettava siten, että kuljettajalla on tavanomaisessa ajoasennossa selkeä näkyvyys tielle ajoneuvon taakse, sivuille ja eteen.

| 15.4.1.2 | Jos näkökenttää mitattaessa ajoneuvo on alusta-ohjaamokokoonpanossa, ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava korin pienin ja suurin leveys, jotka tarvittaessa on osoitettava vastaavanlevyisillä mallilevyillä. Kaikki testeissä huomioon otetut ajoneuvot ja epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on esitettävä epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asennusta koskevassa ajoneuvon tyyppihyväksyntätodistuksessa (ks. liite 4). |
| --- | --- |

15.4.1.2

Jos näkökenttää mitattaessa ajoneuvo on alusta-ohjaamokokoonpanossa, ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava korin pienin ja suurin leveys, jotka tarvittaessa on osoitettava vastaavanlevyisillä mallilevyillä. Kaikki testeissä huomioon otetut ajoneuvot ja epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on esitettävä epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asennusta koskevassa ajoneuvon tyyppihyväksyntätodistuksessa (ks. liite 4).

| 15.4.1.3 | Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet eivät saa ulottua ajoneuvon korin ulkopuolelle olennaisesti enempää, kuin on tarpeen näkökenttävaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

15.4.1.3

Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet eivät saa ulottua ajoneuvon korin ulkopuolelle olennaisesti enempää, kuin on tarpeen näkökenttävaatimusten täyttämiseksi.

| 15.4.1.4 | Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on asennettava siten, etteivät laitteet liiku niin, että mitattu näkökenttä huomattavasti muuttuu, eivätkä värähtele niin paljon, että kuljettaja tulkitsee saadun kuvan väärin. |
| --- | --- |

15.4.1.4

Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on asennettava siten, etteivät laitteet liiku niin, että mitattu näkökenttä huomattavasti muuttuu, eivätkä värähtele niin paljon, että kuljettaja tulkitsee saadun kuvan väärin.

16.   PERUUTUSKAMERAJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 16.1 | Oletusnäkymä
  Oletusnäkymässä peruutuskamerajärjestelmän on näytettävä näkemäalue vähintään kohdan 15.2 mukaisesti.
  Peruutuskamerajärjestelmän on oletusarvoisesti näytettävä peruutusnäkymän kuvaa kunkin peruutustapahtuman alussa riippumatta kuljettajan näkemäalueeseen mahdollisesti aiemmin tekemistä muutoksista. |
| --- | --- |

16.1

Oletusnäkymä

Oletusnäkymässä peruutuskamerajärjestelmän on näytettävä näkemäalue vähintään kohdan 15.2 mukaisesti.

Peruutuskamerajärjestelmän on oletusarvoisesti näytettävä peruutusnäkymän kuvaa kunkin peruutustapahtuman alussa riippumatta kuljettajan näkemäalueeseen mahdollisesti aiemmin tekemistä muutoksista.

| 16.1.1 | Testauskappaleen koko
  Kun peruutusnäkymä on mitattu liitteessä 9 olevan kohdan 3 mukaisesti,






  a) | on kohdassa 15.2 tarkoitetun näkökulman, joka lasketaan kaikkien kolmen viimeisellä rivillä olevan testauskappaleen vaakasuuntaisen leveyden perusteella, oltava keskimäärin vähintään 5 kaariminuuttia ja |
| --- | --- | --- |

16.1.1

Testauskappaleen koko

Kun peruutusnäkymä on mitattu liitteessä 9 olevan kohdan 3 mukaisesti,

a)

on kohdassa 15.2 tarkoitetun näkökulman, joka lasketaan kaikkien kolmen viimeisellä rivillä olevan testauskappaleen vaakasuuntaisen leveyden perusteella, oltava keskimäärin vähintään 5 kaariminuuttia ja

| b) | on kunkin yksittäisen testauskappaleen vaakasuuntaisen leveyden perusteella lasketun näkökulmanoltava vähintään 3 kaariminuuttia. |
| --- | --- |

b)

on kunkin yksittäisen testauskappaleen vaakasuuntaisen leveyden perusteella lasketun näkökulmanoltava vähintään 3 kaariminuuttia.

| 16.1.1.1 | Valoisuuden ja kontrastin mukauttaminen
  Jos valoisuutta ja kontrastia on mahdollista säätää manuaalisesti, käyttäjän käsikirjassa on annettava tietoa siitä, miten säätäminen suoritetaan. |
| --- | --- |

16.1.1.1

Valoisuuden ja kontrastin mukauttaminen

Jos valoisuutta ja kontrastia on mahdollista säätää manuaalisesti, käyttäjän käsikirjassa on annettava tietoa siitä, miten säätäminen suoritetaan.

| 16.1.1.2 | Vaaditussa näkökentässä esitettäviä peittokuvia koskevat vaatimukset
  Peittokuvissa saa näkyä ainoastaan peruuttamiseen liittyviä visuaalisia tietoja tai turvallisuuteen liittyviä tietoja. Vaaditussa näkökentässä ei sallita muihin tiedon välittämistä koskeviin tarkoituksiin tarkoitettuja peittokuvia.
  Manuaalisesti aktivoitavat peittokuvat ovat sallittuja vain, jos kuljettajan on aktivoitava peruuttamiseen liittyvä toiminto tai turvallisuuteen liittyvä toiminto (esim. linssin puhdistaminen tai vetokoukkunäytön aktivointi) tai kuljettaja tarvitsee erityisiä tietoja tällaisessa ympäristössä. Kuljettajalla voi olla mahdollisuus sulkea peittokuva. |
| --- | --- |

16.1.1.2

Vaaditussa näkökentässä esitettäviä peittokuvia koskevat vaatimukset

Peittokuvissa saa näkyä ainoastaan peruuttamiseen liittyviä visuaalisia tietoja tai turvallisuuteen liittyviä tietoja. Vaaditussa näkökentässä ei sallita muihin tiedon välittämistä koskeviin tarkoituksiin tarkoitettuja peittokuvia.

Manuaalisesti aktivoitavat peittokuvat ovat sallittuja vain, jos kuljettajan on aktivoitava peruuttamiseen liittyvä toiminto tai turvallisuuteen liittyvä toiminto (esim. linssin puhdistaminen tai vetokoukkunäytön aktivointi) tai kuljettaja tarvitsee erityisiä tietoja tällaisessa ympäristössä. Kuljettajalla voi olla mahdollisuus sulkea peittokuva.

| 16.1.1.3 | Pois päältä kytkeminen
  Peruutusnäkymän on pysyttävä näkyvissä peruutustapahtuman aikana, kunnes joko kuljettaja muuttaa näkymää tai ajoneuvon kulkusuunnan valitsin ei ole enää peruutusasennossa.
  Näkymän muuttaminen tarkoittaa siirtymistä muihin kameranäkymiin.
  Näkymä voidaan kytkeä pois päältä manuaalisesti, kun ajoneuvo ei liiku taaksepäin.
  Järjestelmä voidaan kytkeä pois päältä, kun ajoneuvo havaitsee kytkentälaitteen avulla suoritetun kytkennän. |
| --- | --- |

16.1.1.3

Pois päältä kytkeminen

Peruutusnäkymän on pysyttävä näkyvissä peruutustapahtuman aikana, kunnes joko kuljettaja muuttaa näkymää tai ajoneuvon kulkusuunnan valitsin ei ole enää peruutusasennossa.

Näkymän muuttaminen tarkoittaa siirtymistä muihin kameranäkymiin.

Näkymä voidaan kytkeä pois päältä manuaalisesti, kun ajoneuvo ei liiku taaksepäin.

Järjestelmä voidaan kytkeä pois päältä, kun ajoneuvo havaitsee kytkentälaitteen avulla suoritetun kytkennän.

| 16.1.1.4 | Automaattinen näkymän vaihto
  Jos on olemassa törmäysvaara, näkemäalue voi muuttua ja keskittyä törmäysalueeseen. Tutkimuslaitokselle on osoitettava, että tämä näkökentän muutos parantaa turvallisuutta.
  Jos ajoneuvo ei aja suoraan, näkemäalue voi muuttua ajoneuvon liikeradan mukaisesti. |
| --- | --- |

16.1.1.4

Automaattinen näkymän vaihto

Jos on olemassa törmäysvaara, näkemäalue voi muuttua ja keskittyä törmäysalueeseen. Tutkimuslaitokselle on osoitettava, että tämä näkökentän muutos parantaa turvallisuutta.

Jos ajoneuvo ei aja suoraan, näkemäalue voi muuttua ajoneuvon liikeradan mukaisesti.

| 16.1.2 | Toimintavalmius (järjestelmän käytettävyys)
  Järjestelmän toimintahäiriön on oltava kuljettajan tunnistettavissa (esim. jos peruutuskamerajärjestelmä vikaantuu, se ilmoitetaan varoitusmerkin, näytön tietojen, mustan näytön, tilanilmaisimen puuttumisen tms. avulla). Kuljettajalle annettavat tiedot on selitettävä käyttäjän käsikirjassa. |
| --- | --- |

16.1.2

Toimintavalmius (järjestelmän käytettävyys)

Järjestelmän toimintahäiriön on oltava kuljettajan tunnistettavissa (esim. jos peruutuskamerajärjestelmä vikaantuu, se ilmoitetaan varoitusmerkin, näytön tietojen, mustan näytön, tilanilmaisimen puuttumisen tms. avulla). Kuljettajalle annettavat tiedot on selitettävä käyttäjän käsikirjassa.

| 16.1.2.1 | Vasteaika
  Edellä kohdassa 15.2 kuvatut vaatimukset täyttävän peruutusnäkymän kuvan on tultava näkyviin enintään 2,0 sekunnin kuluttua peruutustapahtuman alkamisesta, kun testaus suoritetaan liitteessä 9 olevan kohdan 2 mukaisesti. |
| --- | --- |

16.1.2.1

Vasteaika

Edellä kohdassa 15.2 kuvatut vaatimukset täyttävän peruutusnäkymän kuvan on tultava näkyviin enintään 2,0 sekunnin kuluttua peruutustapahtuman alkamisesta, kun testaus suoritetaan liitteessä 9 olevan kohdan 2 mukaisesti.

| 16.1.3 | Ajoneuvon sisäpuolella oleva näyttö |
| --- | --- |

16.1.3

Ajoneuvon sisäpuolella oleva näyttö

| 16.1.3.1 | Näytön näyttöalueen on oltava näkyvissä niin, ettei sen ja silmien vertailupisteen välillä ole esteitä. Virtuaalitestaus voidaan hyväksyä. |
| --- | --- |

16.1.3.1

Näytön näyttöalueen on oltava näkyvissä niin, ettei sen ja silmien vertailupisteen välillä ole esteitä. Virtuaalitestaus voidaan hyväksyä.

| 16.1.4 | Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen asentamisesta aiheutuva kuljettajan näkökentän rajoittuminen on pidettävä mahdollisimman vähäisenä. |
| --- | --- |

16.1.4

Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen asentamisesta aiheutuva kuljettajan näkökentän rajoittuminen on pidettävä mahdollisimman vähäisenä.

| 16.2 | Ajoneuvot voidaan myös varustaa epäsuoran näkemän tarjoavilla lisälaitteilla. |
| --- | --- |

16.2

Ajoneuvot voidaan myös varustaa epäsuoran näkemän tarjoavilla lisälaitteilla.

| 16.3 | Sen estämättä, mitä edellä määrätään, kaikki muut suunnitteluratkaisut on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla edellä olevien määräysten mukaisen turvajärjestelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

16.3

Sen estämättä, mitä edellä määrätään, kaikki muut suunnitteluratkaisut on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla edellä olevien määräysten mukaisen turvajärjestelyn mukaisesti.

17.   HAVAINNOINTIJÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

| 17.1 | Järjestelmän aktivointi
  Järjestelmän on aktivoiduttava, kun peruutustapahtuma alkaa. Jos järjestelmä ei toimi asianmukaisesti, järjestelmän on joko sammuttava automaattisesti tai kuljettajan on voitava kytkeä järjestelmä pois päältä manuaalisesti.
  Havainnointijärjestelmän on pysyttävä aktiivisena niin kauan, kuin ajoneuvon kulkusuunnan valitsin on peruutusasennossa.
  Jos ajoneuvo kykenee havaitsemaan kytkentälaitteen avulla suoritetun kytkennän, järjestelmä voidaan kytkeä pois päältä. |
| --- | --- |

17.1

Järjestelmän aktivointi

Järjestelmän on aktivoiduttava, kun peruutustapahtuma alkaa. Jos järjestelmä ei toimi asianmukaisesti, järjestelmän on joko sammuttava automaattisesti tai kuljettajan on voitava kytkeä järjestelmä pois päältä manuaalisesti.

Havainnointijärjestelmän on pysyttävä aktiivisena niin kauan, kuin ajoneuvon kulkusuunnan valitsin on peruutusasennossa.

Jos ajoneuvo kykenee havaitsemaan kytkentälaitteen avulla suoritetun kytkennän, järjestelmä voidaan kytkeä pois päältä.

| 17.2 | Kuljettajan käyttöliittymä ja tietojen esittäminen |
| --- | --- |

17.2

Kuljettajan käyttöliittymä ja tietojen esittäminen

| 17.2.1 | Järjestelmän on käytettävä kuuloon, näköön tai tuntohavaintoon perustuvista ilmoitussignaaleista vähintään kahta. |
| --- | --- |

17.2.1

Järjestelmän on käytettävä kuuloon, näköön tai tuntohavaintoon perustuvista ilmoitussignaaleista vähintään kahta.

| 17.2.1.1 | Kun yksi ilmoitussignaali pysyy aktiivisena, kuljettaja voi kytkeä muut pois päältä. |
| --- | --- |

17.2.1.1

Kun yksi ilmoitussignaali pysyy aktiivisena, kuljettaja voi kytkeä muut pois päältä.

| 17.2.2 | Äänimerkki
  Jos liitteen 10 kohdan 1.3 mukaisella takana olevalla vaakasuuntaisella alueella havaitaan kohde, kun peruutusvaihde on valittu tai kytketty, on annettava ISO-standardin 15006:2011 mukainen äänimerkki.
  Äänimerkki voi muuttua etäisyyden mukaan (vähintään kaksi tasoa). Siirtyminen tasojen (etäisyys) ja havaintokaistan leveyden mukaan määritellyltä vyöhykkeeltä toiselle voidaan osoittaa muuttamalla jaksoittaisen äänimerkin antotiheyttä. Etäisyyden pienentyessä käytetään tiheämpää jaksoittaista äänimerkkiä tai jatkuvaa äänimerkkiä. |
| --- | --- |

17.2.2

Äänimerkki

Jos liitteen 10 kohdan 1.3 mukaisella takana olevalla vaakasuuntaisella alueella havaitaan kohde, kun peruutusvaihde on valittu tai kytketty, on annettava ISO-standardin 15006:2011 mukainen äänimerkki.

Äänimerkki voi muuttua etäisyyden mukaan (vähintään kaksi tasoa). Siirtyminen tasojen (etäisyys) ja havaintokaistan leveyden mukaan määritellyltä vyöhykkeeltä toiselle voidaan osoittaa muuttamalla jaksoittaisen äänimerkin antotiheyttä. Etäisyyden pienentyessä käytetään tiheämpää jaksoittaista äänimerkkiä tai jatkuvaa äänimerkkiä.

| 17.2.3 | Signaalin kesto
  Kohteesta annettavan signaalin on kestettävä niin kauan, kuin kohde havaitaan, ja päätyttävä, kun kohdetta ei enää havaita tai kun järjestelmä on kytketty pois toiminnasta.
  Kuljettajan epämukavuuden vähentämiseksi äänisignaali voidaan automaattisesti keskeyttää väliaikaisesti tietyn valmistajan asettaman ajan kuluttua edellyttäen, että järjestelmä pysyy aktiivisena. Jos äänisignaali on automaattisesti keskeytetty, mutta ajoneuvo siirtyy lähelle kohdetta, äänisignaalin on käynnistyttävä automaattisesti uudelleen. Jos etäisyys kohteeseen kasvaa, äänisignaalin keskeytys voi jatkua. |
| --- | --- |

17.2.3

Signaalin kesto

Kohteesta annettavan signaalin on kestettävä niin kauan, kuin kohde havaitaan, ja päätyttävä, kun kohdetta ei enää havaita tai kun järjestelmä on kytketty pois toiminnasta.

Kuljettajan epämukavuuden vähentämiseksi äänisignaali voidaan automaattisesti keskeyttää väliaikaisesti tietyn valmistajan asettaman ajan kuluttua edellyttäen, että järjestelmä pysyy aktiivisena. Jos äänisignaali on automaattisesti keskeytetty, mutta ajoneuvo siirtyy lähelle kohdetta, äänisignaalin on käynnistyttävä automaattisesti uudelleen. Jos etäisyys kohteeseen kasvaa, äänisignaalin keskeytys voi jatkua.

| 17.2.4 | Optinen ilmoitussignaali
  Jos optinen ilmoitussignaali annetaan muita tietoja varten käytettävällä näytöllä, kuten useita mittareita yhdistävällä näytöllä tai muilla näytöillä, voidaan käyttää peittokuvaa, jonka on täytettävä tämän säännön 16.1.1.2 kohdan peruutuskamerajärjestelmien peittokuvia koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

17.2.4

Optinen ilmoitussignaali

Jos optinen ilmoitussignaali annetaan muita tietoja varten käytettävällä näytöllä, kuten useita mittareita yhdistävällä näytöllä tai muilla näytöillä, voidaan käyttää peittokuvaa, jonka on täytettävä tämän säännön 16.1.1.2 kohdan peruutuskamerajärjestelmien peittokuvia koskevat vaatimukset.

| 17.2.5 | Toimintavalmius (järjestelmän käytettävyys)
  Järjestelmän toimintahäiriön on oltava kuljettajan tunnistettavissa (esim. jos havainnointijärjestelmä vikaantuu, se ilmoitetaan näytön tietojen, mustan näytön, tilanilmaisimen puuttumisen tms. avulla). Kuljettajalle annettavat tiedot on selitettävä käyttäjän käsikirjassa. |
| --- | --- |

17.2.5

Toimintavalmius (järjestelmän käytettävyys)

Järjestelmän toimintahäiriön on oltava kuljettajan tunnistettavissa (esim. jos havainnointijärjestelmä vikaantuu, se ilmoitetaan näytön tietojen, mustan näytön, tilanilmaisimen puuttumisen tms. avulla). Kuljettajalle annettavat tiedot on selitettävä käyttäjän käsikirjassa.

| 17.3 | Kohteen havaitsemisen tehokkuus |
| --- | --- |

17.3

Kohteen havaitsemisen tehokkuus

| 17.3.1 | Vasteaika
  Kuljettajalle on annettava vähintään toinen kuuloon tai tuntohavaintoon perustuvista edellä kohdassa 17.2 kuvatut vaatimukset täyttävistä ilmoitussignaaleista enintään 0,6 sekunnin kuluttua peruutustapahtuman alkamisesta, kun testaus suoritetaan liitteessä 10 olevan kohdan 2 mukaisesti. |
| --- | --- |

17.3.1

Vasteaika

Kuljettajalle on annettava vähintään toinen kuuloon tai tuntohavaintoon perustuvista edellä kohdassa 17.2 kuvatut vaatimukset täyttävistä ilmoitussignaaleista enintään 0,6 sekunnin kuluttua peruutustapahtuman alkamisesta, kun testaus suoritetaan liitteessä 10 olevan kohdan 2 mukaisesti.

18.   AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 18.1 | Hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Kyseinen tyyppihyväksyntäviranomainen voi tämän jälkeen






  a) | valmistajaa kuultuaan päättää, että on myönnettävä uusi tyyppihyväksyntä, tai |
| --- | --- | --- |

18.1

Hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Kyseinen tyyppihyväksyntäviranomainen voi tämän jälkeen

a)

valmistajaa kuultuaan päättää, että on myönnettävä uusi tyyppihyväksyntä, tai

| b) | soveltaa kohtaan 18.1.1 (Tarkistaminen) sisältyvää menettelyä ja tarvittaessa kohtaan 18.1.2 (Laajentaminen) soveltuvaa menettelyä. |
| --- | --- |

b)

soveltaa kohtaan 18.1.1 (Tarkistaminen) sisältyvää menettelyä ja tarvittaessa kohtaan 18.1.2 (Laajentaminen) soveltuvaa menettelyä.

| 18.1.1 | Tarkistaminen
  Jos valmistusasiakirjoihin kirjatut tiedot ovat muuttuneet ja tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, muutos katsotaan ”tarkistamiseksi”.
  Tällaisessa tapauksessa tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarvittaessa annettava uudelleen valmistusasiakirjojen tarkistettu sivu ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja sivun uudelleen antamisen päivämäärä. Valmistusasiakirjojen konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksista, katsotaan myös täyttävän tämän vaatimuksen. |
| --- | --- |

18.1.1

Tarkistaminen

Jos valmistusasiakirjoihin kirjatut tiedot ovat muuttuneet ja tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, muutos katsotaan ”tarkistamiseksi”.

Tällaisessa tapauksessa tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarvittaessa annettava uudelleen valmistusasiakirjojen tarkistettu sivu ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja sivun uudelleen antamisen päivämäärä. Valmistusasiakirjojen konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksista, katsotaan myös täyttävän tämän vaatimuksen.

| 18.1.2 | Laajentaminen
  Muutosta pidetään ”laajennuksena”, jos ilmoituslomakkeiden tietojen muutoksen lisäksi






  a) | tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä tai |
| --- | --- | --- |

18.1.2

Laajentaminen

Muutosta pidetään ”laajennuksena”, jos ilmoituslomakkeiden tietojen muutoksen lisäksi

a)

tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä tai

| b) | jokin ilmoituksen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai |
| --- | --- |

b)

jokin ilmoituksen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai

| c) | pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

c)

pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen.

| 18.2 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, muutokset eritellen, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 4 mukaisella lomakkeella. Lisäksi muutetaan ilmoituslomakkeeseen liitettyä hyväksyntäasiakirjojen luetteloa siten, että tuoreimman tarkistamisen tai laajentamisen päivämäärä käy ilmi. |
| --- | --- |

18.2

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, muutokset eritellen, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 4 mukaisella lomakkeella. Lisäksi muutetaan ilmoituslomakkeeseen liitettyä hyväksyntäasiakirjojen luetteloa siten, että tuoreimman tarkistamisen tai laajentamisen päivämäärä käy ilmi.

| 18.3 | Hyväksynnän laajentamisen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille. |
| --- | --- |

18.3

Hyväksynnän laajentamisen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

19.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 19.1 | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja menettelyjä. |
| --- | --- |

19.1

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja menettelyjä.

| 19.2 | Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja noudattavat edellä olevan kohdan 15 ja tarvittaessa kohtien 16 ja 17 vaatimuksia. |
| --- | --- |

19.2

Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja noudattavat edellä olevan kohdan 15 ja tarvittaessa kohtien 16 ja 17 vaatimuksia.

20.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 20.1 | Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä kohdassa 19.1 vahvistettu vaatimus ei täyty tai ajoneuvo ei läpäise kohdassa 19.2 määrättyjä tarkastuksia. |
| --- | --- |

20.1

Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä kohdassa 19.1 vahvistettu vaatimus ei täyty tai ajoneuvo ei läpäise kohdassa 19.2 määrättyjä tarkastuksia.

| 20.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennöksen, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä ja suuraakkosin merkintä ”HYVÄKSYNTÄ PERUUTETTU”. |
| --- | --- |

20.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennöksen, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä ja suuraakkosin merkintä ”HYVÄKSYNTÄ PERUUTETTU”.

21.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Saatuaan asianmukaisen ilmoituksen viranomaisen on ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville muille sopimuspuolille hyväksyntälomakkeella, jonka loppuun on suuraakkosin lisätty allekirjoituksella ja päiväyksellä varustettu merkintä ”TUOTANTO LOPETETTU”.

22.   HYVÄKSYNTÄTESTAUKSESTA VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 –https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions)

1

---

LIITE 1

Ilmoituslomake peruuttamista avustavan laitteen tyyppihyväksyntää varten

Tapauksen mukaan on toimitettava seuraavat tiedot kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo.

Mahdollisten piirustusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia, ja ne on toimitettava sopivassa mittakaavassa A4-kokoisina tai tähän kokoon taitettuina.

Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

1.

Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

2.

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ...

3.

Tyypin tunnus, jos merkitty laitteeseen: ...

4.

Ajoneuvoluokka, jota varten laite on tarkoitettu: ...

5.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

6.

Hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: ...

6.1

Muut hyväksyntämerkkiin yhdistävät tunnisteet: ...

7.

Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

8.

Peilit (kunkin peilin osalta): ...

8.1

Variantti ...

8.2

Piirustukset peilin tunnistamiseksi: ...

8.3

Kiinnitystapa: ...

9.

Muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet kuin peilit: ...

9.1

Tyyppi ja ominaisuudet (esimerkiksi laitteen täydellinen kuvaus): ...

9.2

Riittävän yksityiskohtaiset piirustukset koko laitteen tunnistamista varten, myös asennusohjeet; tyyppihyväksyntämerkin paikka on osoitettava piirustuksissa: ...

---

LIITE 2

Ilmoituslomake ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten peruuttamista avustavan laitteen asentamisen osalta

Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo.

Mahdollisten piirustusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia, ja ne on toimitettava sopivassa mittakaavassa A4-kokoisina tai tähän kokoon taitettuina.

Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Yleistä

| 1. | Merkki (valmistajan kauppanimi): ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnän sijainti: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ajoneuvoluokka: ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ... |
| --- | --- |

7.

Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet

| 8. | Edustavan ajoneuvon valokuvat ja/tai piirustukset: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Hallintalaitteet: vasen/oikea (1)... |
| --- | --- |

9.

| 9.1 | Ajoneuvo on varustettu ajettavaksi oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa liikenteessä (1) ... |
| --- | --- |

9.1

| 10. | Ajoneuvon mittojen vaihteluväli (äärimitat): ... |
| --- | --- |

10.

| 10.1 | Alusta ilman koria ... |
| --- | --- |

10.1

| 10.1.1 | Leveys2: (2) ... |
| --- | --- |

10.1.1

| 10.1.1.1 | Suurin sallittu leveys: ... |
| --- | --- |

10.1.1.1

| 10.1.1.2 | Pienin sallittu leveys: ... |
| --- | --- |

10.1.1.2

| 10.2 | Alustat, jossa on kori: ... |
| --- | --- |

10.2

| 10.2.1 | Leveys2 ... |
| --- | --- |

10.2.1

| 11. | Kori... |
| --- | --- |

11.

| 11.1 | Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet... |
| --- | --- |

11.1

| 11.1.1 | Peilit ... |
| --- | --- |

11.1.1

| 11.1.1.1 | Piirustukset, joista ilmenee peilin sijainti ajoneuvon rakenteeseen nähden: ... |
| --- | --- |

11.1.1.1

| 11.1.1.2 | Kiinnitystavan yksityiskohdat, myös siitä ajoneuvon rakenteen osasta, johon peili on kiinnitetty: ... |
| --- | --- |

11.1.1.2

| 11.1.1.3 | Lisävarusteet, jotka voivat vaikuttaa taaksepäin suuntautuvaan näkökenttään: ... |
| --- | --- |

11.1.1.3

| 11.1.1.4 | Lyhyt kuvaus säätölaitteen (mahdollisista) elektronisista komponenteista: ... |
| --- | --- |

11.1.1.4

| 11.1.2 | Muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet kuin peilit: ... |
| --- | --- |

11.1.2

| 11.1.2.1 | Riittävän yksityiskohtaiset piirustukset sekä asennusohjeet: ... |
| --- | --- |

11.1.2.1

| 11.1.2.2 | Kun kyseessä on peruutuskamerajärjestelmä: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2

| 11.1.2.2.1 | Piirustukset/valokuvat, joista ilmenee kameroiden sijainti ajoneuvon rakenteeseen nähden: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.1

| 11.1.2.2.2 | Piirustukset/valokuvat, joista ilmenee näyttöjen sijoittelu, mukaan lukien ympäröivät sisäosat:... |
| --- | --- |

11.1.2.2.2

| 11.1.2.2.3 | Piirustukset/valokuvat, joista ilmenee kuljettajan näkymä näyttöihin: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.3

| 11.1.2.2.4 | Piirustukset/valokuvat, joista ilmenee vaaditun näkemäalueen rakenne ja näyttökuva: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.4

| 11.1.2.2.5 | Peruutuskamerajärjestelmän kiinnitystavan yksityiskohdat, myös siitä ajoneuvon rakenteen osasta, johon se on kiinnitetty: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.5

| 11.1.2.2.6 | Lisävarusteet, jotka voivat vaikuttaa taaksepäin suuntautuvaan näkökenttään: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.6

| 11.1.2.2.7 | Lyhyt kuvaus säätölaitteen (mahdollisista) elektronisista komponenteista: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.7

| 11.1.2.2.8 | Peruutuskamerajärjestelmän tekniset eritelmät ja käyttäjän käsikirja: ... |
| --- | --- |

11.1.2.2.8

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

Ajoneuvon kokonaisleveydellä tarkoitetaan mittaa, joka mitataan ISO-standardin 612:1978 termin nro 6.2 mukaisesti. Muiden kuin luokan M

ajoneuvojen tapauksessa ei ajoneuvon leveyttä mitattaessa saa ottaa kyseisen standardin määräysten lisäksi huomioon seuraavia laitteita:

| a) | tullisinetit ja niiden suojaukset |
| --- | --- |

a)

tullisinetit ja niiden suojaukset

| b) | kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus |
| --- | --- |

b)

kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus

| c) | renkaan rikkoutumisen ilmaisimet |
| --- | --- |

c)

renkaan rikkoutumisen ilmaisimet

| d) | roiskeenestojärjestelmän esiintyöntyvät joustavat osat |
| --- | --- |

d)

roiskeenestojärjestelmän esiintyöntyvät joustavat osat

| e) | valaistuslaitteet |
| --- | --- |

e)

valaistuslaitteet

| f) | linja-autojen osalta ajoasennossa olevat luiskat, nostolavat ja vastaavanlaiset laitteistot sillä edellytyksellä, että ne ulottuvat enintään 10 mm ulos ajoneuvon sivusta ja että luiskien eteen- tai taaksepäin suuntautuvat kulmat pyöristetään vähintään 5 millimetrin säteeseen; reunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n sädettä vastaavasti |
| --- | --- |

f)

linja-autojen osalta ajoasennossa olevat luiskat, nostolavat ja vastaavanlaiset laitteistot sillä edellytyksellä, että ne ulottuvat enintään 10 mm ulos ajoneuvon sivusta ja että luiskien eteen- tai taaksepäin suuntautuvat kulmat pyöristetään vähintään 5 millimetrin säteeseen; reunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n sädettä vastaavasti

| g) | epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet |
| --- | --- |

g)

epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet

| h) | rengaspaineen ilmaisimet |
| --- | --- |

h)

rengaspaineen ilmaisimet

| i) | sisään vedettävät askelmat |
| --- | --- |

i)

sisään vedettävät askelmat

| j) | renkaan kylkien pullistuma, joka on välittömästi renkaan ja maan kosketuspisteen yläpuolella. |
| --- | --- |

j)

renkaan kylkien pullistuma, joka on välittömästi renkaan ja maan kosketuspisteen yläpuolella.

---

LIITE 3

Ilmoitus

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Antaja: | Viranomaisen nimi:... |
| --- | --- | --- |

Image 42

Antaja:

Viranomaisen nimi:...

| Aihe2: (2) Peruuttamista avustavan laitteen tyypin | hyväksynnän myöntäminen |
| --- | --- |
| | hyväksynnän laajentaminen |
| | hyväksynnän epääminen |
| | hyväksynnän peruuttaminen |
| | tuotannon lopettaminen |

Aihe2: (2) Peruuttamista avustavan laitteen tyypin

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

E-säännön nro 158 mukaisesti

Hyväksyntänumero ... Laajennuksen numero ...

1.

Laitteen kauppanimi tai tavaramerkki: ...

2.

Laitetyypin valmistajan nimi: ...

3.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

4.

Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

5.

Päivä, jona hyväksyntähakemus on esitetty: ...

6.

Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos: ...

7.

Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä ...

8.

Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero ...

9.

Laite: peili, peruutuskamerajärjestelmä, muu laite2...

Lähitakanäkemän tarjoava laite2 ...

10.

Hyväksyntämerkin sijainti: ...

11.

Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan): ...

12.

Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu2:

13.

Paikka: ...

14.

Päiväys: ...

15.

Allekirjoitus: ...

16.

Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa.

---

(1)  Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännöissä olevat hyväksyntää koskevat määräykset).

1

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

2

---

LIITE 4

Ilmoitus

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Antaja: | Viranomaisen nimi:... |
| --- | --- | --- |

Image 43

Antaja:

Viranomaisen nimi:...

| Aihe (2): Ajoneuvotyypin | hyväksynnän myöntäminen |
| --- | --- |
| | hyväksynnän laajentaminen |
| | hyväksynnän epääminen |
| | hyväksynnän peruuttaminen |
| | tuotannon lopettaminen |

Aihe (2): Ajoneuvotyypin

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

peruuttamista avustavien laitteiden asentamisen osalta E-säännön nro 158 mukaisesti

Hyväksyntänumero: ... Laajennuksen numero: ...

1.

Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

2.

Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset...

3.

Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: ...

3.1

Merkinnän sijainti: ...

4.

Ajoneuvoluokka: (M1, M2, M3, N1, N2, N3)2

5.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

6.

Tuotantolaitosten osoitteet: ...

7.

Lisätiedot: (tarvittaessa) ks. lisäys

8.

Testeistä vastaava tutkimuslaitos: ...

9.

Testausselosteen päiväys: ...

10.

Testausselosteen numero: ...

11.

Huomautukset: (jos on): ks. lisäys

12.

Paikka: ...

13.

Päiväys: ...

14.

Allekirjoitus: ...

15.

Liitteenä on luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa.

---

(1)  Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset)

1

(2)  Tarpeeton viivataan yli.

2

---

Liite 4 – Lisäys

Lisäys tyyppihyväksyntäilmoituslomakkeeseen nro ..., joka koskee E-säännön nro 158 mukaista ajoneuvon tyyppihyväksyntää peruuttamista avustavien laitteiden asentamisen osalta

1.

Peilien ja epäsuoran näkemän tarjoavien lisälaitteiden kauppanimi tai tavaramerkki sekä komponentin tyyppihyväksyntänumero: ...

2.

Lähitaustapeilit ja peruuttamista avustavat laitteet1

3.

Ajoneuvon tyyppihyväksynnän laajentaminen seuraavaan epäsuoran näkemän tarjoavaan laitteeseen: ...

4.

Kuljettajan istuma-asennon R-pisteen tunnistustiedot: ...

5.

Korin enimmäis- ja vähimmäisleveydet, joiden osalta peilille ja epäsuoran näkemän tarjoaville laitteille on myönnetty tyyppihyväksyntä...

6.

| a) | piirustukset, joista ilmenee epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asennus... |
| --- | --- |

a)

piirustukset, joista ilmenee epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asennus...

| b) | piirustukset ja kuvat, joista ilmenevät rakenteen sen osan asennuskohdat ja ominaisuudet, johon epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet asennetaan... |
| --- | --- |

b)

piirustukset ja kuvat, joista ilmenevät rakenteen sen osan asennuskohdat ja ominaisuudet, johon epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet asennetaan...

7.

Huomautukset: (esim. hyväksytään oikeanpuoleiseen/vasemmanpuoleiseen liikenteeseen1) ...

---

LIITE 5

Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen hyväksyntämerkki

(ks. säännön kohta 5.4)

Image 44

a = vähintään 5 millimetriä

Edellä olevasta epäsuoran näkemän tarjoavaan laitteeseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä ilmenee, että laite on lähitakanäkemän tarjoava laite, joka on hyväksytty Japanissa (E 43) E-säännön nro 158 mukaisesti ja jonka hyväksyntänumero on 002439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty E-säännön nro 158 muutossarjan alkuperäisen version vaatimusten mukaisesti.

| Huom. | Hyväksyntänumero ja lisätunnus on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Hyväksyntänumeron merkkien on oltava samalla puolella E-kirjainta ja samansuuntaisia sen kanssa. Lisätunnus on sijoitettava suoraan hyväksyntänumeroa vastapäätä. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin merkkeihin. |
| --- | --- |

Huom.

---

LIITE 6

Testausmenetelmä heijastuskyvyn määrittelemiseksi

1.

Määritelmät

1.1

CIE:n standardin mukainen valaiseva aine A1: (1) kolorimetrinen valaiseva aine, joka säteilee täysin lämpötilassa T68 = 2 855,6 K.

1.1.2

CIE:n standardin mukainen valolähde A1: kaasulla täytetty volframihehkulankainen lamppu, jonka värilämpötila vastaa T68 = 2 855,6 K.

1.1.3

CIE:n standardin 1931 mukainen havaitsija1: säteilyanturi, jonka kolorimetriset ominaisuudet vastaavat spektrisiä kolmiväriarvoja x ̅ (λ), y ̅ (λ), z ̅ (λ) (ks. taulukko).

1.1.4

CIE:n spektriset kolmiväriarvot1: tasaenergisen spektrin osien kolmiväriarvot CIE (XYZ) -järjestelmässä.

1.1.5

Hämäränäkökyky1: normaalin silmän näkökyky sen sopeuduttua valontiheyden tasoon, joka on vähintään useita kandeloita neliömetrille (cd/m2).

2.

Laite

2.1

Laitteiden on koostuttava valonlähteestä, testikappaleen kannattimesta, valoanturin sisältävästä vastaanottoyksiköstä, mittarista (ks. kuva 1) sekä välineistä, joilla voidaan estää ulkopuolisen valon vaikutukset.

Vastaanotin voi sisältää valoa kokoavan pallopinnan helpottamaan käyrien (kuperien) peilien mittaamista (ks. kuva 2).

2.2

Valonlähteen on koostuttava CIE:n standardin mukaisesta lähteestä A sekä sen yhteydessä olevasta lähivalon sädekimpun muodostavasta optiikasta. Suositellaan jännitteen vakaajan käyttöä pitämään lampun jännite vakiona laitteiden ollessa toiminnassa.

Vastaanottimessa on oltava valonilmaisin, jonka spektrivaste vastaa CIE:n standardin (1931) mukaisen kolorimetrisen havaitsijan hämärävalontehon funktiota (ks. taulukko). Mitä tahansa muuta CIE:n standardin valaisevaa ainetta täysin vastaavaa valaisevan aineen, suodattimen ja anturin yhdistelmää ja hämäränäkökykyä voidaan käyttää. Käytettäessä vastaanottimessa pallopintaa on pallopinnan sisäpinta päällystettävä spektrisesti epäselektiivisellä (helposti leviävällä) mattavalkoisella.

2.3

Tulevan säteen kulman (θ) ja heijastavan pinnan kohtisuoran välisen kulman on mieluiten oltava 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°), eikä se saa ylittää toleranssin ylärajaa (toisin sanoen 0,53 rad tai 30°). Anturin akseleiden on muodostettava tämän kohtisuoran kanssa kulma, joka on yhtä suuri kuin tulevan säteen kulma (θ) (ks. kuva 1). Tulevan valon säteen halkaisijan on oltava testipinnan kohdalla vähintään 13 mm. Heijastava säde ei saa olla suurempi kuin valoanturin mittaava alue, sen on peitettävä vähintään 50 prosenttia tästä alueesta ja sen on peitettävä mahdollisimman samankokoinen alue kuin laitetta kalibroitaessa.

Kun vastaanotinosassa käytetään kokoavaa pallopintaa, pallopinnan halkaisijan on oltava vähintään 127 mm. Näytteen ja tulevan säteen aukkokulmien pallopinnan seinämässä on oltava niin suuria, että ne päästävät tulevat ja heijastuneet säteet kokonaan lävitse. Valoanturi on sijoitettava siten, että saapuva tai heijastunut säde ei suoraan kohdistu siihen.

2.4

Osoittavaan mittariin menevän valonilmaisimen ulostulon on oltava valoherkän alueen intensiteetin lineaarifunktio. Välineissä on oltava nollauksen ja kalibroinnin mahdollistavat sähköiset tai optiset säädöt. Tällaiset säädöt eivät saa kuitenkaan vaikuttaa välineiden lineaarisuuteen tai spektrisiin ominaisuuksiin. Anturi-osoitinyksikön tarkkuuden on oltava ± 2 prosenttia mitta-alueen suurimmasta arvosta tai ± 10 prosenttia lukemasta sen mukaan, kumpi arvoista on pienempi.

2.5

Mekanismilla on kyettävä sijoittamaan peilinäyte siten, että lähteen ja anturin varsien akselit leikkaavat toisensa heijastuspinnalla. Heijastava pinta voi olla joko peilin sisällä tai sen molemmilla puolilla sen mukaan, onko kyseessä ensimmäinen pinta, toinen pinta vai ”käännettävä” prismatyyppinen peili.

3.

Menettely

3.1

Suorassa kalibrointimenetelmässä vertailuvakiona käytetään ilmaa. Menetelmä soveltuu laitteille, jotka on rakennettu siten, että ne voidaan kalibroida 100 prosentin pisteessä kääntämällä vastaanotin suoraan valonlähteen akselille (ks. kuva 1).

Joissakin tapauksissa (kuten mitattaessa heikosti heijastavia pintoja) tätä menetelmää käytettäessä voi olla suotavaa käyttää välikalibrointipistettä (asteikolla 0–100 prosenttia). Tällöin optiselle polulle on asetettava neutraali tiheyssuodatin, jonka läpäisykyky tunnetaan, minkä jälkeen mittari kalibroidaan näyttämään tiheyssuodattimen läpäisykyvyn prosenttiarvoa. Suodatin on poistettava ennen heijastuskyvyn mittauksia.

3.2

Menetelmä soveltuu laitteille, joiden valonlähteen ja vastaanottimen geometria on vakio. Tällöin edellytetään huolellisesti kalibroitua ja ylläpidettyä heijastusvakiota. Vertailuvakion on mieluiten oltava tasainen peili, jonka heijastusarvo on mahdollisimman lähellä näytekappaleiden vastaavia arvoja.

3.3

Tasaisten peilien heijastuskyky voidaan mitata joko suoralla tai epäsuoralla menetelmällä kalibroiduilla laitteilla. Heijastusarvo luetaan suoraan mittarista.

3.4

Käyrien (kuperien) peilien heijastuskyvyn mittauksessa tarvitaan laitetta, jonka vastaanotinyksikössä on kokoava pallopinta (ks. kuva 2). Kun laitteen mittari osoittaa vakiopeilille, jonka heijastuskyky on E prosenttia, lukemaa ne, voidaan peilille, jonka heijastuskyky on tuntematon, laskea heijastuskyky X prosenttia näytön lukeman nx avulla seuraavasta kaavasta:

Image 45

Image 46

  Kuva 1 Heijastusmittari, joka näyttää kahden kalibrointimenetelmän kokeelliset asetukset

Image 47

  Kuva 2 Heijastusmittari, jonka vastaanottimessa on integroiva pallo

4.

Taulukko on CIE:n julkaisusta 50 (45) (1970)

Image 48

| * | Muutettu 1966 (3:sta 2:ksi). |
| --- | --- |

*

Selittävä kuva

Esimerkki laitteesta, jolla mitataan pallomaisten peilien heijastuskerroin

Image 49

| C | = | Vastaanotin |
| --- | --- | --- |
| D | = | Kalvo |
| E | = | Tuloaukko |
| F | = | Mittausaukko |
| L | = | Linssi |
| M | = | Kohdeaukko |
| S | = | Valonlähde |
| (S) | = | Integroiva pallo |

C

=

Vastaanotin

D

=

Kalvo

E

=

Tuloaukko

F

=

Mittausaukko

L

=

Linssi

M

=

Kohdeaukko

S

=

Valonlähde

(S)

=

Integroiva pallo

---

(1)  Määritelmät ovat CIE:n julkaisusta 50 (45), Kansainvälinen sähkötekniikan sanasto, Ryhmä 45: Valaistus.

1

(2)  Lyhennetty taulukko. Arvot
  Image 50
  pyöristetään neljään desimaaliin

2

---

LIITE 7

Menettely peilin heijastavan pinnan kaarevuussäteen ’r’ määrittämiseksi

1.

Mittaus

1.1

Käytetään tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn kaltaista ”pallon säteen mittauslaitetta”, jonka mittataulun piirtopuikon ja tangon kiinteiden jalkojen välinen etäisyys on ilmoitetun mukainen.

1.2

Mittauspisteet

1.2.1

Pääkaarevuussäteet on mitattava kolmesta pisteestä, joiden etäisyys on mahdollisimman lähellä yhtä kolmasosaa, puolta ja kahta kolmasosaa heijastavan pinnan keskipisteen kautta yhdensuuntaisesti janan b kanssa kulkevasta heijastavan pinnan kaaresta tai heijastavan pinnan keskipisteen kautta kohtisuoraan janan b kanssa kulkevasta kaaresta, jos tämä kaari on pidempi.

1.2.2

Jos mittauksia ei voida tehdä heijastavan pinnan koon vuoksi tämän säännön kohdassa 2.1.2.2.2 tarkoitetuissa suunnissa, testit suorittava tutkimuslaitos saa tehdä mittaukset kyseisessä pisteessä toisiaan kohtisuorassa olevista suunnista, jotka vastaavat mahdollisimman tarkasti edellä tarkoitettuja suuntia.

2.

r:n arvo millimetreinä lasketaan kaavasta

Image 51

jossa

| rp1 | = ensimmäisen mittauspisteen kaarevuussäde |
| --- | --- |
| rp2 | = toisen mittauspisteen kaarevuussäde |
| rp3 | = kolmannen mittauspisteen kaarevuussäde. |

rp1

= ensimmäisen mittauspisteen kaarevuussäde

rp2

= toisen mittauspisteen kaarevuussäde

rp3

= kolmannen mittauspisteen kaarevuussäde.

Image 52

  Kuva 1 Pallon säteen mittauslaite

(kaikki mitat millimetreinä)

---

LIITE 8

Menettely moottoriajoneuvojen istuinpaikkojen H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseksi
   (1)

Lisäys 1 – Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus1

Lisäys 2 – Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä1

Lisäys 3 – Istuinpaikkojen vertailutiedot1

---

(1)  Menettely on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 1 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6).https://unece.org/transport/standards/transport/vehicle-regulations-wp29/resolutions

---

LIITE 9

Lähitakanäkemän näkökentän testausmenetelmät

1.

Tämän säännön kohdassa 15.2 määritellyt näkökenttää koskevat vaatimukset voidaan testata tässä liitteessä kuvatuissa olosuhteissa.

1.1

Kunkin testauskappaleen on oltava suora ympyrälieriö, jonka korkeus on 0,8 m ja ulkohalkaisija 0,3 m. Jokainen testauskappale on merkittävä seuraavasti:

| a) | Testauskappaleessa on oltava maalattu ruutu, jonka mitat ovat 0,15 m × 0,15 m ja jota voidaan siirtää kappaleen pohjasta yläreunaan. |
| --- | --- |

a)

Testauskappaleessa on oltava maalattu ruutu, jonka mitat ovat 0,15 m × 0,15 m ja jota voidaan siirtää kappaleen pohjasta yläreunaan.

| b) | Maalatun ruudun on oltava väriltään sellainen, että se erottuu lieriön muusta osasta ja testipinnasta.




  Kuva A Testauskappale |
| --- | --- |

b)

Maalatun ruudun on oltava väriltään sellainen, että se erottuu lieriön muusta osasta ja testipinnasta.

Image 53

  Kuva A Testauskappale

1.2

Asetetaan testauskappaleet kohdissa a–h määriteltyihin paikkoihin (ks. kuva B). Mitataan kuvassa B esitetyt etäisyydet testauskappaleesta toiseen testauskappaleeseen tai muuhun kohteeseen siten, että mittaus aloitetaan testauskappaleen keskipystyakselista. Jokaisen testauskappaleen on oltava sellaisessa asennossa, että sen akseli on pystyssä.

| a) | Asetetaan testauskappaleet A, B ja C siten, että niiden keskipystyakselit ovat poikittaisella pystytasolla, joka sijaitsee 0,3 m:n etäisyydellä ajoneuvon takimmaista pintaa sivuavan poikittaisen pystytason takana. |
| --- | --- |

a)

Asetetaan testauskappaleet A, B ja C siten, että niiden keskipystyakselit ovat poikittaisella pystytasolla, joka sijaitsee 0,3 m:n etäisyydellä ajoneuvon takimmaista pintaa sivuavan poikittaisen pystytason takana.

| b) | Asetetaan testauskappale B siten, että sen keskipystyakseli on ajoneuvon pitkittäisen keskilinjan kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla. |
| --- | --- |

b)

Asetetaan testauskappale B siten, että sen keskipystyakseli on ajoneuvon pitkittäisen keskilinjan kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla.

| c) | Asetetaan testauskappaleet D, E ja F siten, että niiden keskipystyakselit ovat poikittaisella pystytasolla, joka sijaitsee 1,5 m:n etäisyydellä ajoneuvon takimmaista pintaa sivuavan poikittaisen pystytason takana. |
| --- | --- |

c)

Asetetaan testauskappaleet D, E ja F siten, että niiden keskipystyakselit ovat poikittaisella pystytasolla, joka sijaitsee 1,5 m:n etäisyydellä ajoneuvon takimmaista pintaa sivuavan poikittaisen pystytason takana.

| d) | Asetetaan testauskappale E siten, että sen keskipystyakseli on ajoneuvon pitkittäisen keskilinjan kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla. |
| --- | --- |

d)

Asetetaan testauskappale E siten, että sen keskipystyakseli on ajoneuvon pitkittäisen keskilinjan kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla.

| e) | Asetetaan testauskappaleet G, H ja I siten, että niiden keskipystyakselit ovat poikittaisella pystytasolla, joka sijaitsee 3,35 m:n etäisyydellä ajoneuvon takimmaista pintaa sivuavan poikittaisen pystytason takana. |
| --- | --- |

e)

Asetetaan testauskappaleet G, H ja I siten, että niiden keskipystyakselit ovat poikittaisella pystytasolla, joka sijaitsee 3,35 m:n etäisyydellä ajoneuvon takimmaista pintaa sivuavan poikittaisen pystytason takana.

| f) | Asetetaan testauskappale H siten, että sen keskipystyakseli on ajoneuvon pitkittäisen keskilinjan kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla. |
| --- | --- |

f)

Asetetaan testauskappale H siten, että sen keskipystyakseli on ajoneuvon pitkittäisen keskilinjan kautta kulkevalla pituussuuntaisella pystytasolla.

| g) | Asetetaan testauskappaleet A, D ja G siten, että niiden uloimmat osat ovat pitkittäissuuntaisella pystytasolla, joka sivuaa ajoneuvon vasemmanpuoleista ulointa pintaa. |
| --- | --- |

g)

Asetetaan testauskappaleet A, D ja G siten, että niiden uloimmat osat ovat pitkittäissuuntaisella pystytasolla, joka sivuaa ajoneuvon vasemmanpuoleista ulointa pintaa.

| h) | Asetetaan testauskappaleet C, F ja I siten, että niiden uloimmat osat ovat pitkittäissuuntaisella pystytasolla, joka sivuaa ajoneuvon oikeanpuoleista ulointa pintaa. |
| --- | --- |

h)

Asetetaan testauskappaleet C, F ja I siten, että niiden uloimmat osat ovat pitkittäissuuntaisella pystytasolla, joka sivuaa ajoneuvon oikeanpuoleista ulointa pintaa.

Ajoneuvon takaosaan sijoitettuja mekaanisia kytkentälaitteita ja matkatavaratelineitä ei oteta huomioon.

Image 54

  Kuva B Testauskappaleiden sijainnit

1.3

Testiolosuhteet

1.3.1

Testaus on suoritettava sellaisissa ympäristön valaistusolosuhteissa, joissa valo jakautuu tasaisesti ylhäältä ja sen voimakkuus on 7 000–10 000 luksia mitattuna ajoneuvon katon ulkopinnan keskeltä.

1.3.2

Ajoneuvon sisälämpötila testin aikana on 15–25 °C.

1.3.3

Ajoneuvon testauskunto

1.3.3.1

Ajoneuvon renkaat asetetaan ajoneuvon valmistajan suosittelemaan kylmän renkaan paineeseen.

1.3.3.2

Ajoneuvo on ajokunnossa siten kuin se määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2.2.5.4).

1.3.3.3

Jos ajoneuvo on varustettu säädettävällä jousitusjärjestelmällä, se on asetettava epäedullisimpaan tilaan.

1.3.3.4

Jos ajoneuvo on varustettu tavaratilan luukulla tai kannella, se on suljettava ja lukittava kuten ajoneuvon tavanomaisessa käyttökunnossa.

1.4

Kunkin testauskappaleen näkyvyys testataan yksitellen.

Vaihtoehtoisesti yksi rivi voidaan testata samalla kertaa. Testauskappaleen onnistuneen tunnistamisen jälkeen se voidaan poistaa.

Ensimmäisen rivin testauskappaleita (A, B ja C) voidaan kiertää akselinsa ympäri, jotta maalattu ruutu on mahdollisimman näkyvä.

2.

Järjestelmän valmius

2.1

| a) | Ajoneuvo pysäköidään ja pidetään pysäköitynä, kunnes kaikki elektroniset järjestelmät ovat varmasti kytkeytyneet pois päältä tai vähintään 30 minuutin ajan. |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvo pysäköidään ja pidetään pysäköitynä, kunnes kaikki elektroniset järjestelmät ovat varmasti kytkeytyneet pois päältä tai vähintään 30 minuutin ajan.

| b) | Testaaja tai testilaitteet voivat olla jo ajoneuvossa. |
| --- | --- |

b)

Testaaja tai testilaitteet voivat olla jo ajoneuvossa.

| c) | Varmistetaan, että ajoneuvon vaihteenvalitsin on vapaalla vaihteella tai eteenpäinajovaihteella. |
| --- | --- |

c)

Varmistetaan, että ajoneuvon vaihteenvalitsin on vapaalla vaihteella tai eteenpäinajovaihteella.

| d) | Testi voidaan aloittaa avaamalla kuljettajan ovi. Kun ovi on avattu, se on suljettava uudelleen. |
| --- | --- |

d)

Testi voidaan aloittaa avaamalla kuljettajan ovi. Kun ovi on avattu, se on suljettava uudelleen.

2.2

| a) | Asetetaan ajoneuvo aktiiviseen tilaan. Tämä toimi käynnistää ensimmäisen ajanottolaitteen. |
| --- | --- |

a)

Asetetaan ajoneuvo aktiiviseen tilaan. Tämä toimi käynnistää ensimmäisen ajanottolaitteen.

| b) | Odotetaan vähintään 6 sekuntia. |
| --- | --- |

b)

Odotetaan vähintään 6 sekuntia.

| c) | Aloitetaan peruutustapahtuma valitsemalla tilaksi peruutus. Jos ajoneuvoa ei voida kytkeä peruutustilaan 6 sekuntia sen jälkeen, kun se on asetettu aktiiviseen tilaan, peruutustapahtuma on aloitettava niin pian, kuin se on teknisesti mahdollista. |
| --- | --- |

c)

Aloitetaan peruutustapahtuma valitsemalla tilaksi peruutus. Jos ajoneuvoa ei voida kytkeä peruutustilaan 6 sekuntia sen jälkeen, kun se on asetettu aktiiviseen tilaan, peruutustapahtuma on aloitettava niin pian, kuin se on teknisesti mahdollista.

| d) | Käynnistetään toinen ajanottolaite valmistajan ohjeiden mukaisesti ja viimeistään silloin, kun peruutustila tai -vaihde on kytketty. |
| --- | --- |

d)

Käynnistetään toinen ajanottolaite valmistajan ohjeiden mukaisesti ja viimeistään silloin, kun peruutustila tai -vaihde on kytketty.

| e) | Mitataan toisella ajanottolaitteella vasteaika siihen, kun peruutusnäkemä on täysin näkyvissä näytöllä. |
| --- | --- |

e)

Mitataan toisella ajanottolaitteella vasteaika siihen, kun peruutusnäkemä on täysin näkyvissä näytöllä.

3.

Testauskappaleen koko

3.1

Testin vertailupiste muodostetaan seuraavan menettelyn mukaisesti:

| a) | Paikannetaan kuvassa C esitetty eteenpäin katsovan kuljettajan silmän keskipiste (Mf) siten, että se on pystysuunnassa 635 mm H-pisteen yläpuolella ja 96 mm H-pisteen takana. |
| --- | --- |

a)

Paikannetaan kuvassa C esitetty eteenpäin katsovan kuljettajan silmän keskipiste (Mf) siten, että se on pystysuunnassa 635 mm H-pisteen yläpuolella ja 96 mm H-pisteen takana.

| b) | Paikannetaan kuvassa C kuvattu pään ja niskan välisen nivelen keskipiste (J) siten, että se on 100 mm Mf:stä taaksepäin mitattuna ja 588 mm pystysuunnassa H-pisteen yläpuolella. Jos pään ja niskan välisen nivelen keskipistettä (J) ei voida paikallistaa ajoneuvon istuinkokoonpanossa, kuljettajan istuin säädetään pituussuuntaisen säätöalueen keskipisteeseen. Jos istuinta ei voida säätää pituussuuntaisen säätöalueen keskipisteeseen, käytetään lähintä keskipisteen takana olevaa säätöasentoa. |
| --- | --- |

b)

Paikannetaan kuvassa C kuvattu pään ja niskan välisen nivelen keskipiste (J) siten, että se on 100 mm Mf:stä taaksepäin mitattuna ja 588 mm pystysuunnassa H-pisteen yläpuolella. Jos pään ja niskan välisen nivelen keskipistettä (J) ei voida paikallistaa ajoneuvon istuinkokoonpanossa, kuljettajan istuin säädetään pituussuuntaisen säätöalueen keskipisteeseen. Jos istuinta ei voida säätää pituussuuntaisen säätöalueen keskipisteeseen, käytetään lähintä keskipisteen takana olevaa säätöasentoa.

| c) | Piirretään kuvitteellinen vaakasuora viiva, joka yhdistää Mf:n ja pystysuoraan J:n yläpuolella olevan pisteen, joka määritellään J2:ksi. |
| --- | --- |

c)

Piirretään kuvitteellinen vaakasuora viiva, joka yhdistää Mf:n ja pystysuoraan J:n yläpuolella olevan pisteen, joka määritellään J2:ksi.

| d) | Käännetään kuvitteellista viivaa J2:n ympärillä peruutusnäkymän kuvan suuntaan, kunnes suoraviivainen etäisyys Mf:n ja tässä standardissa vaaditun peruutusnäkymän kuvan esittämiseen käytettävän näytön keskipisteen välillä on mahdollisimman lyhyt. |
| --- | --- |

d)

Käännetään kuvitteellista viivaa J2:n ympärillä peruutusnäkymän kuvan suuntaan, kunnes suoraviivainen etäisyys Mf:n ja tässä standardissa vaaditun peruutusnäkymän kuvan esittämiseen käytettävän näytön keskipisteen välillä on mahdollisimman lyhyt.

| e) | Tämä uusi käännetty Mf:n paikka on Mr (käännetty silmän keskipiste). |
| --- | --- |

e)

Tämä uusi käännetty Mf:n paikka on Mr (käännetty silmän keskipiste).

3.1

| a) | Sijoitetaan kuva-alaltaan vähintään 35 mm:n kamera, videokamera tai vastaava digitaalinen laite siten, että kameran kuvatason keskus sijaitsee Mr:ssä ja kameran linssi on suunnattu näytön peruutusnäkymän kuvan keskelle. |
| --- | --- |

a)

Sijoitetaan kuva-alaltaan vähintään 35 mm:n kamera, videokamera tai vastaava digitaalinen laite siten, että kameran kuvatason keskus sijaitsee Mr:ssä ja kameran linssi on suunnattu näytön peruutusnäkymän kuvan keskelle.

| b) | Kiinnitetään peruutusnäkymän kuvan alaosaan mitta, joka on kohtisuorassa testauskappalelieriön keskilinjaan nähden. Jos ajoneuvon pääntuet haittaavat kameran näkymää näyttöön, niitä voidaan säätää tai ne voidaan poistaa. |
| --- | --- |

b)

Kiinnitetään peruutusnäkymän kuvan alaosaan mitta, joka on kohtisuorassa testauskappalelieriön keskilinjaan nähden. Jos ajoneuvon pääntuet haittaavat kameran näkymää näyttöön, niitä voidaan säätää tai ne voidaan poistaa.

| c) | Otetaan valokuva näytöstä siten, että mitta ja peruutusnäkymän kuva sisältyvät kuvaan. |
| --- | --- |

c)

Otetaan valokuva näytöstä siten, että mitta ja peruutusnäkymän kuva sisältyvät kuvaan.

3.2

| a) | Mitataan valokuvasta siinä näkyvän mitan reunaa seuraten pituus osuudelle, jota mitalla vastaa 50 mm, mahdollisimman läheltä peruutusnäkymää sekä peruutusnäkymän vaakasuuntaista keskipistettä lähellä olevasta pisteestä. |
| --- | --- |

a)

Mitataan valokuvasta siinä näkyvän mitan reunaa seuraten pituus osuudelle, jota mitalla vastaa 50 mm, mahdollisimman läheltä peruutusnäkymää sekä peruutusnäkymän vaakasuuntaista keskipistettä lähellä olevasta pisteestä.

| b) | Mitataan valokuvaa käyttäen kunkin kuvassa B kuvatun testauskappaleen G, H ja I yläosassa olevan värillisen nauhan vaakasuuntainen leveys. |
| --- | --- |

b)

Mitataan valokuvaa käyttäen kunkin kuvassa B kuvatun testauskappaleen G, H ja I yläosassa olevan värillisen nauhan vaakasuuntainen leveys.

| c) | Määritellään kolmen testauskappaleen värillisten nauhojen mitatut vaakasuuntaiset leveydet arvoiksi dG, dH ja dI. |
| --- | --- |

c)

Määritellään kolmen testauskappaleen värillisten nauhojen mitatut vaakasuuntaiset leveydet arvoiksi dG, dH ja dI.

3.3

Jaetaan valokuvasta mitattu, mitalla 50 mm:ä vastaava pituus 50 mm:llä mittakertoimen saamiseksi. Määritellään tämä mittakerroin mittakaavaksi.

3.4

Määritetään todellinen etäisyys käännetystä silmän keskipisteestä (Mr) peruutusnäkymän kuvan keskipisteeseen. Määritellään tämä katseluetäisyys arvoksi aeye.

3.5

Käytetään seuraavaa yhtälöä muodostettujen näkökulmien laskemiseen:

Image 55

jossa i:lle voidaan antaa arvoksi testauskappaleen G, H tai I arvo ja arkussinin arvo lasketaan asteyksikköinä.

Image 56

  Kuva C Silmän keskipisteen (Mf) sijainti keskisagittitasolla suhteessa R-pisteeseen, joka on laskettu eteenpäin katsovan 50. persentiilin miespuoliselle kuljettajalle, joka istuu siten, että istuimen selkänoja on 25 asteen kulmassa

---

LIITE 10

Havainnointijärjestelmien testausmenetelmät

1.

Äänivaroitusjärjestelmien on läpäistävä tämän liitteen kohdassa 1.3.1 määritelty testi. Jos äänivaroitusjärjestelmät kuitenkin läpäisevät tämän liitteen kohdan 1.4 mukaisen testin, tämän liitteen kohdan 1.3.1 mukainen testi katsotaan hyväksytyksi.

1.1

Testauskappaleen on oltava ISO-standardin 17386:2010 kohdan 7.1 mukainen. Tuulen nopeus ei saa testin aikana olla yli 1 m/s. Ilman lämpötilan on oltava 20 ± 5 °C ja kosteuden 60 ± 25 prosenttia. Sadetta tai lunta ei saa olla. Testi on tehtävä tasaisella kuivalla asfaltti- tai betonipinnalla. Testiin ei saa vaikuttaa ääniaaltojen tai sähkömagneettisten aaltojen heijastuminen seinistä, testauslaitteista tai muista ympäristön kohteista.

1.2

Käytetään yhtä testauskappaletta. Valmistaja valitsee etäisyyden ajoneuvon takareunasta testauskappaleeseen ja testauskappaleen sijainnin varmistaakseen testauskappaleen havaitsemisen. Testauskappale on sijoitettava tämän liitteen kohdassa 1.3.1 tarkoitetulla takana olevalla vaakasuuntaisella alueella olevaan ruudukkoon. Alkutilassa olevan testiajoneuvon havainnointijärjestelmän on oltava [valmistajan TAI omistajan käsikirjan] määrittämässä aktivoidussa tilassa, ja ajoneuvon on oltava pysäköintitilassa. Tässä pysäköintitila tarkoittaa, että automaattivaihteistolla varustetuissa ajoneuvoissa valitaan P-asento ja käsivalintaisella vaihteistolla varustetuissa ajoneuvoissa valitaan vapaa vaihde ja kytketään seisontajarru.

1.3

Testausmenetelmä

1.3.1

ISO-standardin 17386:2010 kohdassa 5.4.2 ja 5.4.3 tarkoitetun laajimman havaintoalueen on oltava 1,0 m (luokka R2). Suorakulmion w_r leveys on yhtä suuri kuin ajoneuvon leveys taka-akselilta mitattuna. Mitat pyöristetään lähimpään 0,1 m:iin. Seuraavassa kuvassa annetaan esimerkkejä eri w_r-arvoista. (Kuvat 1 ja 2).

Image 57

  Kuva 1 Ajoneuvon leveydelle sijoitettu pariton määrä testauskappaleita (esim. w_r = 1,67 m)

Image 58

  Kuva 2 Ajoneuvon leveydelle sijoitettu parillinen määrä testauskappaleita (esim. w_r = 1,74 m)

1.3.2

Ajoneuvon takana olevalla vaakasuuntaisella alueella vaadittava vähimmäishavaitsemisaste on seuraava:

| a) | 90 prosenttia ISO-standardin 17386:2010 kohdassa 5.4.3 määritellyllä alueella A1 |
| --- | --- |

a)

90 prosenttia ISO-standardin 17386:2010 kohdassa 5.4.3 määritellyllä alueella A1

| b) | 87 prosenttia ISO-standardin 17386:2010 kohdassa 5.4.3 määritellyllä alueella A2. |
| --- | --- |

b)

87 prosenttia ISO-standardin 17386:2010 kohdassa 5.4.3 määritellyllä alueella A2.

Neliö, joka koostuu 2 × 2 ruudusta, on suurin sallittu havaitsematta jäävä aukko.

Ajoneuvon takana olevan vaakasuuntaisen alueen testimenettelyn on oltava ISO-standardin 17386:2010 kohdan 7.3 mukainen.

Kun varoitus annetaan yhtäjaksoisesti yli 5 sekunnin ajan, katsotaan, että testauskappale on havaittu. Havaitsemistesti on suoritettava kerran kullekin testauskappaleelle. Tutkimuslaitoksen ja valmistajan sopimuksen mukaan voidaan kuitenkin tarvittaessa katsoa, että testauskappale on havaittu, jos varoitus annetaan neljässä testissä viidestä.

1.4

Vaihtoehtoinen (yksinkertaistettu) testausmenetelmä

1.4.1

Havaintoalueen muodostavat jäljempänä olevassa kuvassa 3 esitetyt 10 pistettä, jotka ovat kohdassa 1.3.1 tarkoitetulla havaintoalueella.

Image 59

  Kuva 3

1.4.2

Kymmenen pisteen alueella vaadittava vähimmäishavaitsemisaste on 100 prosenttia.

Kun varoitus annetaan yhtäjaksoisesti yli 5 sekunnin ajan, katsotaan, että testauskappale on havaittu. Havaitsemistesti on suoritettava kerran kullekin testauskappaleelle. Tutkimuslaitoksen ja valmistajan sopimuksen mukaan voidaan kuitenkin tarvittaessa katsoa, että testauskappale on havaittu, jos varoitus annetaan neljässä testissä viidestä.

1.4.3

Järjestelmän on suoritettava itsetestaustoiminnot ISO-standardin 17386:2010 kohdan 5.5 mukaisesti. Sen on annettava järjestelmän häiriöilmoitus tämän säännön kohdan 17.2.5 mukaisesti aina, kun vika havaitaan.

2.

Vasteaika

2.1

| a) | Ajoneuvo pysäköidään ja pidetään pysäköitynä, kunnes kaikki elektroniset järjestelmät ovat varmasti kytkeytyneet pois päältä tai vähintään 30 minuutin ajan. |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvo pysäköidään ja pidetään pysäköitynä, kunnes kaikki elektroniset järjestelmät ovat varmasti kytkeytyneet pois päältä tai vähintään 30 minuutin ajan.

| b) | Testaaja tai testilaitteet voivat olla jo ajoneuvossa. |
| --- | --- |

b)

Testaaja tai testilaitteet voivat olla jo ajoneuvossa.

| c) | Varmistetaan, että ajoneuvon vaihteenvalitsin on vapaalla vaihteella tai eteenpäinajovaihteella. |
| --- | --- |

c)

Varmistetaan, että ajoneuvon vaihteenvalitsin on vapaalla vaihteella tai eteenpäinajovaihteella.

| d) | Testi voidaan aloittaa avaamalla kuljettajan ovi. Kun ovi on avattu, se on suljettava uudelleen. |
| --- | --- |

d)

Testi voidaan aloittaa avaamalla kuljettajan ovi. Kun ovi on avattu, se on suljettava uudelleen.

2.2

| a) | Asetetaan testauskappale tarkasteltavalle havaintoalueelle. |
| --- | --- |

a)

Asetetaan testauskappale tarkasteltavalle havaintoalueelle.

| b) | Asetetaan ajoneuvo aktiiviseen tilaan. Tämä toimi käynnistää ensimmäisen ajanottolaitteen. |
| --- | --- |

b)

Asetetaan ajoneuvo aktiiviseen tilaan. Tämä toimi käynnistää ensimmäisen ajanottolaitteen.

| c) | Odotetaan vähintään 6 sekuntia. |
| --- | --- |

c)

Odotetaan vähintään 6 sekuntia.

| d) | Aloitetaan peruutustapahtuma valitsemalla tilaksi peruutus. Jos ajoneuvoa ei voida kytkeä peruutustilaan 6 sekuntia sen jälkeen, kun se on asetettu aktiiviseen tilaan, peruutustapahtuma on aloitettava niin pian, kuin se on teknisesti mahdollista. Käynnistetään toinen ajanottolaite valmistajan ohjeiden mukaisesti ja viimeistään silloin, kun peruutustila tai -vaihde on kytketty. |
| --- | --- |

d)

Aloitetaan peruutustapahtuma valitsemalla tilaksi peruutus. Jos ajoneuvoa ei voida kytkeä peruutustilaan 6 sekuntia sen jälkeen, kun se on asetettu aktiiviseen tilaan, peruutustapahtuma on aloitettava niin pian, kuin se on teknisesti mahdollista. Käynnistetään toinen ajanottolaite valmistajan ohjeiden mukaisesti ja viimeistään silloin, kun peruutustila tai -vaihde on kytketty.

| e) | Mitataan toisella ajanottolaitteella vasteaika siihen, kun ilmoitussignaali on saatavilla. |
| --- | --- |

e)

Mitataan toisella ajanottolaitteella vasteaika siihen, kun ilmoitussignaali on saatavilla.

---

| 25.5.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 184/62 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 184/62

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

E-sääntö nro 159 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin on kyse jalankulkijoista ja pyöräilijöistä liikkeellelähdön yhteydessä varoittavasta järjestelmästä [2021/829]

Voimaantulopäivä: 10. kesäkuuta 2021

Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentointitarkoituksiin. Todistusvoimainen ja oikeudellisesti sitova teksti on seuraava: ECE/TRANS/WP.29/2020/122.

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 0. | Johdanto |
| --- | --- |

0.

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Testausmenettely |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin muutokset ja tyyppihyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

LIITTEET

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

| 2 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

2

| 3 | Testausmenetelmä kuolleen kulman rajan määrittämiseksi |
| --- | --- |

3

0.   JOHDANTO (tiedoksi)

| 0.1 | Hitaan liikkeellelähdön yhteydessä tapahtuvat törmäykset, joissa on osallisina luokkien M2, M3, N2 tai N3 ajoneuvoja (puheena olevat ajoneuvot) ja jalankulkijoita tai pyöräilijöitä, aiheuttavat vakavia seurauksia näille suojattomille tienkäyttäjille. Suojattomien tienkäyttäjien turvallisuutta on aiemmin parannettu kohentamalla näkyvyyttä ajoneuvon edessä lisäpeilien avulla. Koska tällaisia onnettomuuksia tapahtuu edelleen ja kuljettajaa avustavia järjestelmiä on otettu käyttöön useissa ajoneuvoluokissa, on selvää, että tällaisia avustavia järjestelmiä voidaan käyttää puheena olevien ajoneuvojen ja suojattomien tienkäyttäjien välisten onnettomuuksien välttämiseksi. |
| --- | --- |

0.1

Hitaan liikkeellelähdön yhteydessä tapahtuvat törmäykset, joissa on osallisina luokkien M2

3

2

3

| 0.2 | Teoreettinen tarkastelu osoittaa, että sellaisten liikennetilanteiden kriittisyys, joissa on osallisina puheena olevia ajoneuvoja ja suojattomia tienkäyttäjiä, voi merkittäviltä osin johtua siitä, että ajoneuvojen kuljettaja ymmärtää tilanteen väärin. Joissakin tapauksissa tilanteen kriittisyys voi kasvaa niin äkillisesti, että vaikka käytössä olisi hätätilanteessa annettavia varoituksia, joiden tarkoituksena on saada kuljettaja reagoimaan, niitä ei voida kytkeä toimintaan riittävän ajoissa. Kuljettaja pystyy reagoimaan mihin tahansa ilmoitukseen (olipa sen kiireellisyysarvo korkea tai matala) vasta jonkin mittaisen reaktioajan jälkeen. Tällainen reaktioaika on etenkin pienten etäisyyksien ajoliikkeiden yhteydessä huomattavasti pitempi kuin aika, joka monissa tapauksissa tarvitaan onnettomuuden välttämiseksi – eli onnettomuutta ei voida välttää varoituksesta huolimatta. |
| --- | --- |

0.2

Teoreettinen tarkastelu osoittaa, että sellaisten liikennetilanteiden kriittisyys, joissa on osallisina puheena olevia ajoneuvoja ja suojattomia tienkäyttäjiä, voi merkittäviltä osin johtua siitä, että ajoneuvojen kuljettaja ymmärtää tilanteen väärin. Joissakin tapauksissa tilanteen kriittisyys voi kasvaa niin äkillisesti, että vaikka käytössä olisi hätätilanteessa annettavia varoituksia, joiden tarkoituksena on saada kuljettaja reagoimaan, niitä ei voida kytkeä toimintaan riittävän ajoissa. Kuljettaja pystyy reagoimaan mihin tahansa ilmoitukseen (olipa sen kiireellisyysarvo korkea tai matala) vasta jonkin mittaisen reaktioajan jälkeen. Tällainen reaktioaika on etenkin pienten etäisyyksien ajoliikkeiden yhteydessä huomattavasti pitempi kuin aika, joka monissa tapauksissa tarvitaan onnettomuuden välttämiseksi – eli onnettomuutta ei voida välttää varoituksesta huolimatta.

| 0.3 | Erittäin kiireelliset varoitukset ajotilanteessa ovat perusteltuja vain, jos onnettomuuden todennäköisyys on suuri, sillä muutoin kuljettajat yleensä jättävät järjestelmän antamat hälytykset huomiotta. Jos vähemmän kiireelliset ilmoitukset aktivoidaan riittävän varhain, ne voivat kuitenkin auttaa kuljettajaa käymättä hänen hermoilleen. Kuljettajaa liikkeellelähdön yhteydessä avustavan järjestelmän käyttöliittymä voidaan arvioiden mukaan suunnitella sellaiseksi, että se ei turhaan vaivaa kuljettajaa, kun ilmoituksia ei tarvita. Tämä voidaan tehdä esimerkiksi käyttämällä vähemmän häiritsevää signaalia. |
| --- | --- |

0.3

Erittäin kiireelliset varoitukset ajotilanteessa ovat perusteltuja vain, jos onnettomuuden todennäköisyys on suuri, sillä muutoin kuljettajat yleensä jättävät järjestelmän antamat hälytykset huomiotta. Jos vähemmän kiireelliset ilmoitukset aktivoidaan riittävän varhain, ne voivat kuitenkin auttaa kuljettajaa käymättä hänen hermoilleen. Kuljettajaa liikkeellelähdön yhteydessä avustavan järjestelmän käyttöliittymä voidaan arvioiden mukaan suunnitella sellaiseksi, että se ei turhaan vaivaa kuljettajaa, kun ilmoituksia ei tarvita. Tämä voidaan tehdä esimerkiksi käyttämällä vähemmän häiritsevää signaalia.

| 0.4 | Sen vuoksi tässä säännössä edellytetään, että jos ajoneuvon edessä olevalle kriittiselle kuolleen kulman alueelle tulee jalankulkija tai pyöräilijä, annetaan lähestymisvaroitus, jos kyseinen ajoneuvo on aikeissa lähteä liikkeelle suoraan eteenpäin tai liikkuu hitaasti suoraan eteenpäin. Varoituksen on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä, jos järjestelmä vikaantuu tai anturit ovat likaiset. Se voidaan kytkeä pois myös manuaalisesti, mutta siihen tarvitaan kuljettajan tiettyjä perättäisiä toimia, jottei varoitusta kytkettäisi tahattomasti pois päältä. |
| --- | --- |

0.4

Sen vuoksi tässä säännössä edellytetään, että jos ajoneuvon edessä olevalle kriittiselle kuolleen kulman alueelle tulee jalankulkija tai pyöräilijä, annetaan lähestymisvaroitus, jos kyseinen ajoneuvo on aikeissa lähteä liikkeelle suoraan eteenpäin tai liikkuu hitaasti suoraan eteenpäin. Varoituksen on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä, jos järjestelmä vikaantuu tai anturit ovat likaiset. Se voidaan kytkeä pois myös manuaalisesti, mutta siihen tarvitaan kuljettajan tiettyjä perättäisiä toimia, jottei varoitusta kytkettäisi tahattomasti pois päältä.

| 0.5 | Tämän säännön mukaisesti on annettava myös toinen signaali välittömän törmäyksen uhatessa eli esimerkiksi tilanteessa, jossa ajoneuvo lähtee liikkeelle pysähdyksistä ja suoraan sen edessä on jalankulkija tai pyöräilijä. Valmistaja voi määrittää strategian, jonka mukaisesti törmäysvaroitussignaali kytkeytyy päälle ja pois päältä. Jos järjestelmä vikaantuu tai anturit ovat likaiset, lähestymisvaroituksen ja törmäysvaroituksen on kuitenkin kytkeydyttävä pois päältä yhtä aikaa. |
| --- | --- |

0.5

Tämän säännön mukaisesti on annettava myös toinen signaali välittömän törmäyksen uhatessa eli esimerkiksi tilanteessa, jossa ajoneuvo lähtee liikkeelle pysähdyksistä ja suoraan sen edessä on jalankulkija tai pyöräilijä. Valmistaja voi määrittää strategian, jonka mukaisesti törmäysvaroitussignaali kytkeytyy päälle ja pois päältä. Jos järjestelmä vikaantuu tai anturit ovat likaiset, lähestymisvaroituksen ja törmäysvaroituksen on kuitenkin kytkeydyttävä pois päältä yhtä aikaa.

| 0.6 | Tässä säännössä määritellään testausmenettely, jossa ajoneuvo on pysähdyksissä, lähtee liikkeelle ja liikkuu suoraan eteenpäin hitaasti enintään nopeudella 10 km/h. Törmäysanalyyseista saadut tiedot osoittavat, että ilmoitusten ja varoitusten antaminen on näiden ajoliikkeiden aikana perusteltua, koska kuljettajan on saatava riittävän ajoissa tieto ajoneuvon keulan lähellä olevasta jalankulkijasta tai pyöräilijästä. |
| --- | --- |

0.6

Tässä säännössä määritellään testausmenettely, jossa ajoneuvo on pysähdyksissä, lähtee liikkeelle ja liikkuu suoraan eteenpäin hitaasti enintään nopeudella 10 km/h. Törmäysanalyyseista saadut tiedot osoittavat, että ilmoitusten ja varoitusten antaminen on näiden ajoliikkeiden aikana perusteltua, koska kuljettajan on saatava riittävän ajoissa tieto ajoneuvon keulan lähellä olevasta jalankulkijasta tai pyöräilijästä.

| 0.7 | Tämä sääntö ei voi kattaa kaikkia liikenneolosuhteita ja infrastruktuurin ominaisuuksia tyyppihyväksyntämenettelyssä. Kaikkia säännössä edellytettyjä toimia ei voida toteuttaa kaikissa olosuhteissa (esimerkiksi ajoneuvon ja tien kunto, sää tai erilaiset liikennetilanteet voivat vaikuttaa järjestelmän suorituskykyyn). Todellisten olosuhteiden ja ominaisuuksien ei pitäisi johtaa siihen, että vääriä varoituksia annetaan siinä määrin, että kuljettaja haluaa niiden vuoksi kytkeä järjestelmän pois toiminnasta. |
| --- | --- |

0.7

Tämä sääntö ei voi kattaa kaikkia liikenneolosuhteita ja infrastruktuurin ominaisuuksia tyyppihyväksyntämenettelyssä. Kaikkia säännössä edellytettyjä toimia ei voida toteuttaa kaikissa olosuhteissa (esimerkiksi ajoneuvon ja tien kunto, sää tai erilaiset liikennetilanteet voivat vaikuttaa järjestelmän suorituskykyyn). Todellisten olosuhteiden ja ominaisuuksien ei pitäisi johtaa siihen, että vääriä varoituksia annetaan siinä määrin, että kuljettaja haluaa niiden vuoksi kytkeä järjestelmän pois toiminnasta.

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvoihin siltä osin kuin on kyse ajoneuvon sisäisestä järjestelmästä, joka havaitsee välittömästi ajoneuvon edessä olevalla kuolleen kulman alueella olevat jalankulkijat ja pyöräilijät ja ilmoittaa heistä kuljettajalle ja, jos se on valmistajan laatiman strategian perusteella tarpeellista, varoittaa kuljettajaa mahdollisesta törmäyksestä. |
| --- | --- |

1.1

Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M2

3

2

3

| 1.2 | Tämän säännön vaatimukset on muotoiltu siten, että niitä sovelletaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltuihin ajoneuvoihin. Näitä vaatimuksia on sovellettava vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettuihin ajoneuvoihin siten, että suunnat vaihdetaan tarvittaessa peilikuvikseen. |
| --- | --- |

1.2

Tämän säännön vaatimukset on muotoiltu siten, että niitä sovelletaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen suunniteltuihin ajoneuvoihin. Näitä vaatimuksia on sovellettava vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettuihin ajoneuvoihin siten, että suunnat vaihdetaan tarvittaessa peilikuvikseen.

| 1.3 | Seuraavat luokkien M ja N ajoneuvot vapautetaan tämän säännön vaatimuksista:
  Jos ajoneuvon tiekäyttö on luonteeltaan sellaista, ettei siihen voida asentaa minkäänlaista liikkeellelähdön yhteydessä varoittavaa järjestelmää, se voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen päätöksellä vapauttaa tämän säännön vaatimuksista osittain tai kokonaan. |
| --- | --- |

1.3

Seuraavat luokkien M ja N ajoneuvot vapautetaan tämän säännön vaatimuksista:

Jos ajoneuvon tiekäyttö on luonteeltaan sellaista, ettei siihen voida asentaa minkäänlaista liikkeellelähdön yhteydessä varoittavaa järjestelmää, se voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen päätöksellä vapauttaa tämän säännön vaatimuksista osittain tai kokonaan.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon liikkeellelähdön yhteydessä toimivalla varoitusjärjestelmällä’ (’MOIS-järjestelmä’), tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee lähietäisyydellä ajoneuvon edessä olevalla kuolleen kulman alueella olevat jalankulkijat ja pyöräilijät ja ilmoittaa heistä kuljettajalle ja, jos se on valmistajan laatiman strategian perusteella tarpeellista, varoittaa kuljettajaa mahdollisesta törmäyksestä. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon liikkeellelähdön yhteydessä toimivalla varoitusjärjestelmällä’ (’MOIS-järjestelmä’), tarkoitetaan järjestelmää, joka havaitsee lähietäisyydellä ajoneuvon edessä olevalla kuolleen kulman alueella olevat jalankulkijat ja pyöräilijät ja ilmoittaa heistä kuljettajalle ja, jos se on valmistajan laatiman strategian perusteella tarpeellista, varoittaa kuljettajaa mahdollisesta törmäyksestä.

Ajoneuvon liikkeellelähdön yhteydessä toimivalla varoitusjärjestelmällä

| 2.2 | ’Ajoneuvon tyyppihyväksynnällä’ tarkoitetaan koko menettelyä, jolla sopimuksen sopimuspuoli osoittaa, että ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

2.2

’Ajoneuvon tyyppihyväksynnällä’ tarkoitetaan koko menettelyä, jolla sopimuksen sopimuspuoli osoittaa, että ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön tekniset vaatimukset.

Ajoneuvon tyyppihyväksynnällä

| 2.3 | ’Ajoneuvotyypillä sen liikkeellelähdön yhteydessä varoittavan järjestelmän osalta’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  a) | valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki |
| --- | --- | --- |

2.3

’Ajoneuvotyypillä sen liikkeellelähdön yhteydessä varoittavan järjestelmän osalta’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

Ajoneuvotyypillä sen liikkeellelähdön yhteydessä varoittavan järjestelmän osalta

a)

valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki

| b) | ajoneuvon ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi MOIS-järjestelmän toimintoihin |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon ominaisuudet, jotka vaikuttavat merkittävästi MOIS-järjestelmän toimintoihin

| c) | MOIS-järjestelmän tyyppi ja malli. |
| --- | --- |

c)

MOIS-järjestelmän tyyppi ja malli.

| 2.4 | ’Testattavalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan testin kohteena olevaa ajoneuvoa. |
| --- | --- |

2.4

’Testattavalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan testin kohteena olevaa ajoneuvoa.

Testattavalla ajoneuvolla

| 2.5 | ’Suojattomalla tienkäyttäjällä’ tarkoitetaan aikuista tai lapsijalankulkijaa taikka aikuista tai lapsipyöräilijää. |
| --- | --- |

2.5

’Suojattomalla tienkäyttäjällä’ tarkoitetaan aikuista tai lapsijalankulkijaa taikka aikuista tai lapsipyöräilijää.

Suojattomalla tienkäyttäjällä

| 2.6 | ’Ilmoitussignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, jolla MOIS-järjestelmä antaa ajoneuvon kuljettajalle tiedon lähietäisyydellä ajoneuvon edessä olevasta suojattomasta tienkäyttäjästä. |
| --- | --- |

2.6

’Ilmoitussignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, jolla MOIS-järjestelmä antaa ajoneuvon kuljettajalle tiedon lähietäisyydellä ajoneuvon edessä olevasta suojattomasta tienkäyttäjästä.

Ilmoitussignaalilla

| 2.7 | ’Törmäysvaroitussignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, jolla MOIS-järjestelmä antaa ajoneuvon kuljettajalle varoituksen havaitessaan mahdollisen etutörmäyksen lähietäisyydellä ajoneuvon edessä olevaan suojattomaan tienkäyttäjään. |
| --- | --- |

2.7

’Törmäysvaroitussignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, jolla MOIS-järjestelmä antaa ajoneuvon kuljettajalle varoituksen havaitessaan mahdollisen etutörmäyksen lähietäisyydellä ajoneuvon edessä olevaan suojattomaan tienkäyttäjään.

Törmäysvaroitussignaalilla

| 2.8 | ’Ajoneuvon pääkytkimellä’ tarkoitetaan laitetta, jolla ajoneuvon elektroniikkajärjestelmä kytketään normaaliin käyttötilaan sen oltua kytkettynä pois käytöstä, kuten silloin, kun ajoneuvo on pysäköitynä ilman kuljettajaa. |
| --- | --- |

2.8

’Ajoneuvon pääkytkimellä’ tarkoitetaan laitetta, jolla ajoneuvon elektroniikkajärjestelmä kytketään normaaliin käyttötilaan sen oltua kytkettynä pois käytöstä, kuten silloin, kun ajoneuvo on pysäköitynä ilman kuljettajaa.

Ajoneuvon pääkytkimellä

| 2.9 | ’Järjestelmän käynnistämisellä’ tarkoitetaan prosessia, jolla MOIS-järjestelmä saatetaan käyttökuntoon ja joka alkaa pääkytkimen kytkemisestä ja päättyy, kun järjestelmä on täysin toimintakunnossa. |
| --- | --- |

2.9

’Järjestelmän käynnistämisellä’ tarkoitetaan prosessia, jolla MOIS-järjestelmä saatetaan käyttökuntoon ja joka alkaa pääkytkimen kytkemisestä ja päättyy, kun järjestelmä on täysin toimintakunnossa.

Järjestelmän käynnistämisellä

| 2.10 | ’Yhteisellä alueella’ tarkoitetaan aluetta, jossa voidaan ilmaista kaksi tai useampia tietoja (esim. symboleja), mutta ei samanaikaisesti. |
| --- | --- |

2.10

’Yhteisellä alueella’ tarkoitetaan aluetta, jossa voidaan ilmaista kaksi tai useampia tietoja (esim. symboleja), mutta ei samanaikaisesti.

Yhteisellä alueella

| 2.11 | ’Silmien vertailupisteellä’ tarkoitetaan kahden sellaisen pisteen välistä keskipistettä, jotka ovat 65 mm:n etäisyydellä toisistaan ja pystysuunnassa 635 mm asiakirjan ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1) liitteessä 1 kuljettajan istuimelle täsmennetyn vertailupisteen yläpuolella. Nämä kaksi pistettä yhdistävä suora kulkee kohtisuoraan ajoneuvon pystysuoraan pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. Nämä kaksi pistettä yhdistävän janan keskikohta on pystysuoralla pituussuuntaisella tasolla, jonka on kuljettava kuljettajalle varatun istumapaikan keskikohdan kautta, sellaisena kuin valmistaja on sen täsmentänyt. |
| --- | --- |

2.11

’Silmien vertailupisteellä’ tarkoitetaan kahden sellaisen pisteen välistä keskipistettä, jotka ovat 65 mm:n etäisyydellä toisistaan ja pystysuunnassa 635 mm asiakirjan ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 (1) liitteessä 1 kuljettajan istuimelle täsmennetyn vertailupisteen yläpuolella. Nämä kaksi pistettä yhdistävä suora kulkee kohtisuoraan ajoneuvon pystysuoraan pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. Nämä kaksi pistettä yhdistävän janan keskikohta on pystysuoralla pituussuuntaisella tasolla, jonka on kuljettava kuljettajalle varatun istumapaikan keskikohdan kautta, sellaisena kuin valmistaja on sen täsmentänyt.

Silmien vertailupisteellä

1

| 2.12 | ’Ajoneuvon keulalla’ tarkoitetaan tasoa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja koskettaa sen etummaista kohtaa, lukuun ottamatta epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden projektiota ja mitään ajoneuvon osaa, joka on yli 2,0 metrin korkeudella maanpinnasta. |
| --- | --- |

2.12

’Ajoneuvon keulalla’ tarkoitetaan tasoa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja koskettaa sen etummaista kohtaa, lukuun ottamatta epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden projektiota ja mitään ajoneuvon osaa, joka on yli 2,0 metrin korkeudella maanpinnasta.

Ajoneuvon keulalla

| 2.13 | ’Pientareenpuoleisella kyljellä’ tarkoitetaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitetun ajoneuvon oikeaa kylkeä. |
| --- | --- |

2.13

’Pientareenpuoleisella kyljellä’ tarkoitetaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitetun ajoneuvon oikeaa kylkeä.

Pientareenpuoleisella kyljellä

| 2.14 | ’Ajoneuvon pientareenpuoleisen kyljen tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja koskettaa kuljettajan silmien vertailupisteestä eteenpäin ajoneuvon pientareenpuoleisella kyljellä olevaa ajoneuvon ulommaista pistettä, lukuun ottamatta epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden projektiota ja mitään ajoneuvon osaa, joka on yli 2,0 metrin korkeudella maanpinnasta. |
| --- | --- |

2.14

’Ajoneuvon pientareenpuoleisen kyljen tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja koskettaa kuljettajan silmien vertailupisteestä eteenpäin ajoneuvon pientareenpuoleisella kyljellä olevaa ajoneuvon ulommaista pistettä, lukuun ottamatta epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden projektiota ja mitään ajoneuvon osaa, joka on yli 2,0 metrin korkeudella maanpinnasta.

Ajoneuvon pientareenpuoleisen kyljen tasolla

| 2.15 | ’Kuljettajanpuoleisella kyljellä’ tarkoitetaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitetun ajoneuvon vasenta kylkeä. |
| --- | --- |

2.15

’Kuljettajanpuoleisella kyljellä’ tarkoitetaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitetun ajoneuvon vasenta kylkeä.

Kuljettajanpuoleisella kyljellä

| 2.16 | ’Ajoneuvon kuljettajanpuoleisen kyljen tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja koskettaa kuljettajan silmien vertailupisteestä eteenpäin ajoneuvon kuljettajanpuoleisella kyljellä olevaa ajoneuvon ulommaista pistettä, lukuun ottamatta epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden projektiota ja mitään ajoneuvon osaa, joka on yli 2,0 metrin korkeudella maanpinnasta. |
| --- | --- |

2.16

’Ajoneuvon kuljettajanpuoleisen kyljen tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja koskettaa kuljettajan silmien vertailupisteestä eteenpäin ajoneuvon kuljettajanpuoleisella kyljellä olevaa ajoneuvon ulommaista pistettä, lukuun ottamatta epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden projektiota ja mitään ajoneuvon osaa, joka on yli 2,0 metrin korkeudella maanpinnasta.

Ajoneuvon kuljettajanpuoleisen kyljen tasolla

| 2.17 | ’Ajoneuvon leveydellä’ tarkoitetaan ajoneuvon pientareen- ja kuljettajanpuoleisten kylkien tasojen välistä etäisyyttä. |
| --- | --- |

2.17

’Ajoneuvon leveydellä’ tarkoitetaan ajoneuvon pientareen- ja kuljettajanpuoleisten kylkien tasojen välistä etäisyyttä.

Ajoneuvon leveydellä

| 2.18 | ’Ajoneuvon liikeradalla’ tarkoitetaan kaikki ne ajoneuvon leveydelle sijoittuvat pisteet yhdistävää viivaa, joissa ajoneuvon keula on ollut tai tulee testin aikana olemaan. |
| --- | --- |

2.18

’Ajoneuvon liikeradalla’ tarkoitetaan kaikki ne ajoneuvon leveydelle sijoittuvat pisteet yhdistävää viivaa, joissa ajoneuvon keula on ollut tai tulee testin aikana olemaan.

Ajoneuvon liikeradalla

| 2.19 | ’Pehmeällä kohteella’ tarkoitetaan kohdetta, joka törmäyksen sattuessa vaurioituu mahdollisimman vähän ja aiheuttaa mahdollisimman vähäiset vauriot testattavalle ajoneuvolle. |
| --- | --- |

2.19

’Pehmeällä kohteella’ tarkoitetaan kohdetta, joka törmäyksen sattuessa vaurioituu mahdollisimman vähän ja aiheuttaa mahdollisimman vähäiset vauriot testattavalle ajoneuvolle.

Pehmeällä kohteella

| 2.20 | ’Jalankulkijaa edustavalla testikohteella’ tarkoitetaan standardin ISO 19206–2:2018 mukaisella pehmeällä kohdelaitteella simuloitua aikuisen tai lapsen kokoista jalankulkijaa. |
| --- | --- |

2.20

’Jalankulkijaa edustavalla testikohteella’ tarkoitetaan standardin ISO 19206–2:2018 mukaisella pehmeällä kohdelaitteella simuloitua aikuisen tai lapsen kokoista jalankulkijaa.

Jalankulkijaa edustavalla testikohteella

| 2.21 | ’Pyöräilijää edustavalla testikohteella’ tarkoitetaan standardin ISO (CD) 19206–4 mukaisella pehmeällä kohdelaitteella ja polkupyörällä simuloitua aikuisen kokoista pyöräilijää. |
| --- | --- |

2.21

’Pyöräilijää edustavalla testikohteella’ tarkoitetaan standardin ISO (CD) 19206–4 mukaisella pehmeällä kohdelaitteella ja polkupyörällä simuloitua aikuisen kokoista pyöräilijää.

Pyöräilijää edustavalla testikohteella

| 2.22 | ’Kuolleen kulman rajalla’ tarkoitetaan liitteessä 3 määriteltyä viivaa, joka yhdistää kaikki pisteet, jotka sijaitsevat ajoneuvon edessä lähietäisyydellä olevien näkyvien alueiden rajoilla. |
| --- | --- |

2.22

’Kuolleen kulman rajalla’ tarkoitetaan liitteessä 3 määriteltyä viivaa, joka yhdistää kaikki pisteet, jotka sijaitsevat ajoneuvon edessä lähietäisyydellä olevien näkyvien alueiden rajoilla.

Kuolleen kulman rajalla

| 2.23 | ’Törmäyspisteellä’ tarkoitetaan kohtaa, jossa ajoneuvon keulan jonkin pisteen liikerata leikkaa suojatonta tienkäyttäjää edustavan pehmeän kohteen jonkin vertailupisteen, jos ajoneuvo lähtee liikkeelle tai liikkuu hitaalla nopeudella. |
| --- | --- |

2.23

’Törmäyspisteellä’ tarkoitetaan kohtaa, jossa ajoneuvon keulan jonkin pisteen liikerata leikkaa suojatonta tienkäyttäjää edustavan pehmeän kohteen jonkin vertailupisteen, jos ajoneuvo lähtee liikkeelle tai liikkuu hitaalla nopeudella.

Törmäyspisteellä

| 2.24 | ’Etuvälimatkalla’ tarkoitetaan etäisyyttä ajoneuvon keulasta eteenpäin lähimpään pehmeän kohteen pisteeseen. |
| --- | --- |

2.24

’Etuvälimatkalla’ tarkoitetaan etäisyyttä ajoneuvon keulasta eteenpäin lähimpään pehmeän kohteen pisteeseen.

Etuvälimatkalla

| 2.25 | ’Suurinta etuvälimatkaa edustavalla tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja sijaitsee suurimmalla etuvälimatkalla, jonka puitteissa MOIS-järjestelmän on havaittava suojaton tienkäyttäjä. Tämän tason sijainniksi ajoneuvon keulaan nähden määritetään valmistajan valinnan mukaan joko 3,7 metriä tai kuolleen kulman rajan etummaisin piste siten, että etäisyys keulasta on vähintään 1,0 metriä. |
| --- | --- |

2.25

’Suurinta etuvälimatkaa edustavalla tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja sijaitsee suurimmalla etuvälimatkalla, jonka puitteissa MOIS-järjestelmän on havaittava suojaton tienkäyttäjä. Tämän tason sijainniksi ajoneuvon keulaan nähden määritetään valmistajan valinnan mukaan joko 3,7 metriä tai kuolleen kulman rajan etummaisin piste siten, että etäisyys keulasta on vähintään 1,0 metriä.

Suurinta etuvälimatkaa edustavalla tasolla

| 2.26 | ’Pienintä etuvälimatkaa edustavalla tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja sijaitsee pienimmällä etuvälimatkalla, jonka puitteissa MOIS-järjestelmän on havaittava suojaton tienkäyttäjä. Tason etäisyyden ajoneuvon keulasta on oltava 0,8 metriä. |
| --- | --- |

2.26

’Pienintä etuvälimatkaa edustavalla tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja sijaitsee pienimmällä etuvälimatkalla, jonka puitteissa MOIS-järjestelmän on havaittava suojaton tienkäyttäjä. Tason etäisyyden ajoneuvon keulasta on oltava 0,8 metriä.

Pienintä etuvälimatkaa edustavalla tasolla

| 2.27 | ’Pientareenpuoleista välimatkaa edustavalla tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja sijaitsee 0,5 metriä ajoneuvon pientareenpuoleisen kyljen tason ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.27

’Pientareenpuoleista välimatkaa edustavalla tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja sijaitsee 0,5 metriä ajoneuvon pientareenpuoleisen kyljen tason ulkopuolella.

Pientareenpuoleista välimatkaa edustavalla tasolla

| 2.28 | ’Kuljettajanpuoleista välimatkaa edustavalla tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja sijaitsee 0,5 metriä ajoneuvon kuljettajanpuoleisen kyljen tason ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.28

’Kuljettajanpuoleista välimatkaa edustavalla tasolla’ tarkoitetaan tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja sijaitsee 0,5 metriä ajoneuvon kuljettajanpuoleisen kyljen tason ulkopuolella.

Kuljettajanpuoleista välimatkaa edustavalla tasolla

| 2.29 | ’Eteenpäinajolla’ tarkoitetaan ajoneuvon tilaa, jossa voimalaite liikuttaa ajoneuvoa eteenpäin, kun jarrujärjestelmä vapautetaan tai kaasupoljinta painetaan (tai käytetään vastaavaa hallintalaitetta). |
| --- | --- |

2.29

’Eteenpäinajolla’ tarkoitetaan ajoneuvon tilaa, jossa voimalaite liikuttaa ajoneuvoa eteenpäin, kun jarrujärjestelmä vapautetaan tai kaasupoljinta painetaan (tai käytetään vastaavaa hallintalaitetta).

Eteenpäinajolla

| 2.30 | ’Mahdollisella liikkeellelähdöllä’ tarkoitetaan tilannetta, jossa ajoneuvo on paikallaan pääkytkin kytkettynä, tavanomaisessa toimintatilassaan ja eteenpäinajotila tai -vaihde kytkettynä. |
| --- | --- |

2.30

’Mahdollisella liikkeellelähdöllä’ tarkoitetaan tilannetta, jossa ajoneuvo on paikallaan pääkytkin kytkettynä, tavanomaisessa toimintatilassaan ja eteenpäinajotila tai -vaihde kytkettynä.

Mahdollisella liikkeellelähdöllä

| 2.31 | ’Hitaalla ajamisella’ tarkoitetaan sitä, että tavanomaisessa toimintatilassa oleva ajoneuvo liikkuu suoraan eteenpäin enintään nopeudella 10 km/h. |
| --- | --- |

2.31

’Hitaalla ajamisella’ tarkoitetaan sitä, että tavanomaisessa toimintatilassa oleva ajoneuvo liikkuu suoraan eteenpäin enintään nopeudella 10 km/h.

Hitaalla ajamisella

| 2.32 | ’Viimeisellä tietopisteellä’ (’LPI’) tarkoitetaan pistettä, jossa ilmoitussignaali on annettava. |
| --- | --- |

2.32

’Viimeisellä tietopisteellä’ (’LPI’) tarkoitetaan pistettä, jossa ilmoitussignaali on annettava.

Viimeisellä tietopisteellä

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Ajoneuvotyypin hyväksyntää ajoneuvon liikkeellelähdön yhteydessä toimivan varoitusjärjestelmän (MOIS-järjestelmä) osalta hakee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja. |
| --- | --- |

3.1

Ajoneuvotyypin hyväksyntää ajoneuvon liikkeellelähdön yhteydessä toimivan varoitusjärjestelmän (MOIS-järjestelmä) osalta hakee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuuttama edustaja.

| 3.2 | Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena, ja siinä on esitettävä |
| --- | --- |

3.2

Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena, ja siinä on esitettävä

| 3.2.1 | ajoneuvotyypin kuvaus kohdassa 5 mainittujen seikkojen osalta sekä mittapiirustukset ja kohdassa 6.1 tarkoitetut asiakirjat. Ajoneuvon tyypin yksilöivät numerot ja/tai tunnukset on ilmoitettava. |
| --- | --- |

3.2.1

ajoneuvotyypin kuvaus kohdassa 5 mainittujen seikkojen osalta sekä mittapiirustukset ja kohdassa 6.1 tarkoitetut asiakirjat. Ajoneuvon tyypin yksilöivät numerot ja/tai tunnukset on ilmoitettava.

| 3.3 | Hyväksyntätestit suorittavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

3.3

Hyväksyntätestit suorittavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää kohdan 5 vaatimukset, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää kohdan 5 vaatimukset, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä.

| 4.2 | Kohdassa 5 esitettyjen vaatimusten mukaisuus on testattava kohdassa 6 kuvattujen testimenettelyjen mukaisesti, mutta toiminta ei saa rajoittua tällaisiin testausolosuhteisiin. |
| --- | --- |

4.2

Kohdassa 5 esitettyjen vaatimusten mukaisuus on testattava kohdassa 6 kuvattujen testimenettelyjen mukaisesti, mutta toiminta ei saa rajoittua tällaisiin testausolosuhteisiin.

| 4.3 | Kullekin hyväksytylle ajoneuvotyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tämän säännön osalta 00, koska sääntö on alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne tähän sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on toisen tyyppinen kehittynyt MOIS-järjestelmä, eikä toiselle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

4.3

Kullekin hyväksytylle ajoneuvotyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tämän säännön osalta 00, koska sääntö on alkuperäisessä muodossaan) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne tähän sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on toisen tyyppinen kehittynyt MOIS-järjestelmä, eikä toiselle ajoneuvotyypille.

| 4.4 | Tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä tai peruuttamisesta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Ilmoitukseen on liitettävä hakijan toimittamat valokuvat ja/tai kaaviot sopivassa mittakaavassa enintään A4-kokoisina (210 × 297 mm) tai A4-kokoisiksi taitettuina. |
| --- | --- |

4.4

Tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä tai peruuttamisesta on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Ilmoitukseen on liitettävä hakijan toimittamat valokuvat ja/tai kaaviot sopivassa mittakaavassa enintään A4-kokoisina (210 × 297 mm) tai A4-kokoisiksi taitettuina.

| 4.5 | Jokaiseen tämän säännön perusteella tyyppihyväksyttyyn ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan liitteessä 2 kuvatun mallin mukainen kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat joko |
| --- | --- |

4.5

Jokaiseen tämän säännön perusteella tyyppihyväksyttyyn ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan liitteessä 2 kuvatun mallin mukainen kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat joko

| 4.5.1 | E-kirjain ja






  a) | hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä, sekä |
| --- | --- | --- |

4.5.1

E-kirjain ja

a)

hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä, sekä

2

| b) | tässä kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero
  tai |
| --- | --- |

b)

tässä kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero

tai

| 4.5.2 | soikion sisällä olevat kirjaimet UI, joita seuraa yksilöllinen tunniste. |
| --- | --- |

4.5.2

soikion sisällä olevat kirjaimet UI, joita seuraa yksilöllinen tunniste.

| 4.6 | Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn E-säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, kohdassa 4.5 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin E-sääntöjen ja tyyppihyväksyntien numerot sekä lisätunnukset on sijoitettava pystysarakkeisiin edellä kohdassa 4.5 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.6

Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn E-säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, kohdassa 4.5 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin E-sääntöjen ja tyyppihyväksyntien numerot sekä lisätunnukset on sijoitettava pystysarakkeisiin edellä kohdassa 4.5 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle.

| 4.7 | Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

| 4.8 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.8

Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

5.   VAATIMUKSET

| 5.1 | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

5.1

Yleiset vaatimukset

| 5.1.1 | Kaikkien ajoneuvojen, jotka on varustettu kohdassa 2.1 annetun määritelmän mukaisella MOIS-järjestelmällä, on täytettävä tämän säännön kohdissa 5.2–5.8 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

5.1.1

Kaikkien ajoneuvojen, jotka on varustettu kohdassa 2.1 annetun määritelmän mukaisella MOIS-järjestelmällä, on täytettävä tämän säännön kohdissa 5.2–5.8 esitetyt vaatimukset.

| 5.1.2 | Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa kielteisesti MOIS-järjestelmän tehokkuuteen. Tämä on osoitettava E-säännön nro 10, muutossarja 05 tai sitä myöhempi, teknisten vaatimusten ja siirtymämääräysten mukaisuudella. |
| --- | --- |

5.1.2

Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa kielteisesti MOIS-järjestelmän tehokkuuteen. Tämä on osoitettava E-säännön nro 10, muutossarja 05 tai sitä myöhempi, teknisten vaatimusten ja siirtymämääräysten mukaisuudella.

| 5.2 | Suoritusvaatimukset |
| --- | --- |

5.2

Suoritusvaatimukset

| 5.2.1 | MOIS-järjestelmän on toimittava ainakin kaikissa mahdollisissa liikkeellelähtö- ja hitaan ajamisen tilanteissa, kun ympäristön valaistusvoimakkuus on yli 15 luksia ja ajovalot ovat sytytettyinä tai sammutettuina. |
| --- | --- |

5.2.1

MOIS-järjestelmän on toimittava ainakin kaikissa mahdollisissa liikkeellelähtö- ja hitaan ajamisen tilanteissa, kun ympäristön valaistusvoimakkuus on yli 15 luksia ja ajovalot ovat sytytettyinä tai sammutettuina.

| 5.2.2 | MOIS-järjestelmän on ilmoitettava kuljettajalle ajoneuvon keulan lähellä olevista suojattomista tienkäyttäjistä, jotka voivat joutua vaaraan, jos ajoneuvo lähtee liikkeelle tai sitä ajetaan hitaasti. Ilmoitus on annettava kuljettajalle siten, että hän voi estää ajoneuvon liikkumisen suojattoman tienkäyttäjän kulkureitille. |
| --- | --- |

5.2.2

MOIS-järjestelmän on ilmoitettava kuljettajalle ajoneuvon keulan lähellä olevista suojattomista tienkäyttäjistä, jotka voivat joutua vaaraan, jos ajoneuvo lähtee liikkeelle tai sitä ajetaan hitaasti. Ilmoitus on annettava kuljettajalle siten, että hän voi estää ajoneuvon liikkumisen suojattoman tienkäyttäjän kulkureitille.

| 5.2.2.1 | Ilmoitussignaalin on jatkuttava vähintään niin kauan kuin kohdissa 5.2.2.2 ja 5.2.2.3 täsmennetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Ilmoitussignaalin on jatkuttava vähintään niin kauan kuin kohdissa 5.2.2.2 ja 5.2.2.3 täsmennetyt edellytykset täyttyvät.

| 5.2.2.2 | Mahdollinen liikkeellelähtö |
| --- | --- |

5.2.2.2

Mahdollinen liikkeellelähtö

| 5.2.2.2.1 | Kun ajoneuvo on mahdollisesti lähdössä liikkeelle, MOIS-järjestelmän on annettava ilmoitus suojattomasta tienkäyttäjästä, joka liikkuu nopeudella 3–5 km/h ajoneuvon pientareen- tai kuljettajanpuoleiselta sivulta kohtisuoraan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden alueella, jota rajaavat suurinta ja pienintä etuvälimatkaa edustavat tasot ja pientareen- ja kuljettajanpuoleista välimatkaa edustavat tasot. |
| --- | --- |

5.2.2.2.1

Kun ajoneuvo on mahdollisesti lähdössä liikkeelle, MOIS-järjestelmän on annettava ilmoitus suojattomasta tienkäyttäjästä, joka liikkuu nopeudella 3–5 km/h ajoneuvon pientareen- tai kuljettajanpuoleiselta sivulta kohtisuoraan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden alueella, jota rajaavat suurinta ja pienintä etuvälimatkaa edustavat tasot ja pientareen- ja kuljettajanpuoleista välimatkaa edustavat tasot.

| 5.2.2.3 | Hidas ajaminen |
| --- | --- |

5.2.2.3

Hidas ajaminen

| 5.2.2.3.1 | Kun ajoneuvoa ajetaan hitaasti, MOIS-järjestelmän on annettava ilmoitus aikuisesta tai lapsipyöräilijästä, joka on paikallaan tai liikkuu eteenpäin ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti nopeudella 0–10 km/h alueella, jota rajaavat ajoneuvon pientareen- ja kuljettajanpuoleisten kylkien tasot ja suurinta ja pienintä etuvälimatkaa edustavat tasot. |
| --- | --- |

5.2.2.3.1

Kun ajoneuvoa ajetaan hitaasti, MOIS-järjestelmän on annettava ilmoitus aikuisesta tai lapsipyöräilijästä, joka on paikallaan tai liikkuu eteenpäin ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti nopeudella 0–10 km/h alueella, jota rajaavat ajoneuvon pientareen- ja kuljettajanpuoleisten kylkien tasot ja suurinta ja pienintä etuvälimatkaa edustavat tasot.

| 5.2.2.3.2 | Kun hitaasti ajavan ajoneuvon MOIS-järjestelmä on jo havainnut aikuisen tai lapsipyöräilijän ja antanut ilmoituksen kohdan 5.2.2.3.1 mukaisesti, järjestelmän on jatkettava ilmoitussignaalin antamista, vaikka ajoneuvo pysähtyisi. Ilmoitussignaalin on jatkuttava niin kauan kuin pyöräilijä pysyy alueella, jota rajaavat ajoneuvon pientareen- ja kuljettajanpuoleisten kylkien tasot ja suurinta ja pienintä etuvälimatkaa edustavat tasot. |
| --- | --- |

5.2.2.3.2

Kun hitaasti ajavan ajoneuvon MOIS-järjestelmä on jo havainnut aikuisen tai lapsipyöräilijän ja antanut ilmoituksen kohdan 5.2.2.3.1 mukaisesti, järjestelmän on jatkettava ilmoitussignaalin antamista, vaikka ajoneuvo pysähtyisi. Ilmoitussignaalin on jatkuttava niin kauan kuin pyöräilijä pysyy alueella, jota rajaavat ajoneuvon pientareen- ja kuljettajanpuoleisten kylkien tasot ja suurinta ja pienintä etuvälimatkaa edustavat tasot.

| 5.2.2.3.3 | MOIS-järjestelmän havainnointistrategiaa voidaan mukauttaa kääntymistä varten. Antureita ei tarvitse säätää ohjauskulman mukaan. Havainnoinnin säätöstrategia on selitettävä kohdassa 6.1 tarkoitetuissa tiedoissa. Tutkimuslaitoksen on varmennettava strategian mukainen järjestelmän toiminta. |
| --- | --- |

5.2.2.3.3

MOIS-järjestelmän havainnointistrategiaa voidaan mukauttaa kääntymistä varten. Antureita ei tarvitse säätää ohjauskulman mukaan. Havainnoinnin säätöstrategia on selitettävä kohdassa 6.1 tarkoitetuissa tiedoissa. Tutkimuslaitoksen on varmennettava strategian mukainen järjestelmän toiminta.

| 5.2.2.4 | Ilmoitussignaalin on lisäksi täytettävä kohdassa 5.6 esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.2.4

Ilmoitussignaalin on lisäksi täytettävä kohdassa 5.6 esitetyt vaatimukset.

| 5.2.3 | Valmistajan on tutkimuslaitosta ja tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoitettava asiakirjoja, simulointia tai jotakin muuta keinoa käyttäen, että MOIS-järjestelmä toimii vaatimusten mukaisesti myös lapsipyöräilijän kokoa vastaavien pienempien pyöräilijöiden ja polkupyörien tapauksessa. |
| --- | --- |

5.2.3

Valmistajan on tutkimuslaitosta ja tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoitettava asiakirjoja, simulointia tai jotakin muuta keinoa käyttäen, että MOIS-järjestelmä toimii vaatimusten mukaisesti myös lapsipyöräilijän kokoa vastaavien pienempien pyöräilijöiden ja polkupyörien tapauksessa.

| 5.2.4 | Valmistajan on tutkimuslaitosta ja tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoitettava asiakirjoja, simulointia tai jotakin muuta keinoa käyttäen, että järjestelmä antaa mahdollisimman vähän vääriä varoituksia, jotka johtuvat siitä, että se havaitsee kohdissa 5.2.2.2 ja 5.2.2.3 eri ajotilanteita varten määriteltyjen rajojen ulkopuolella olevan suojattoman tienkäyttäjän tai liikkumattoman esineen (esim. sulkukartion, liikennemerkin, pensasaidan tai pysäköidyn auton). |
| --- | --- |

5.2.4

Valmistajan on tutkimuslaitosta ja tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoitettava asiakirjoja, simulointia tai jotakin muuta keinoa käyttäen, että järjestelmä antaa mahdollisimman vähän vääriä varoituksia, jotka johtuvat siitä, että se havaitsee kohdissa 5.2.2.2 ja 5.2.2.3 eri ajotilanteita varten määriteltyjen rajojen ulkopuolella olevan suojattoman tienkäyttäjän tai liikkumattoman esineen (esim. sulkukartion, liikennemerkin, pensasaidan tai pysäköidyn auton).

| 5.3 | Automaattinen kytkeytyminen pois toiminnasta |
| --- | --- |

5.3

Automaattinen kytkeytyminen pois toiminnasta

| 5.3.1 | MOIS-järjestelmän on kytkeydyttävä automaattisesti pois toiminnasta, jos se ei voi toimia asianmukaisesti, koska sen anturit, ovat jään, lumen, kuran tai muun vastaavan aineksen peitossa. Järjestelmä voi kytkeytyä automaattisesti pois toiminnasta myös silloin, kun ympäristön valaistusolosuhteet ovat kohdassa 5.2.1 täsmennettyjä heikommat. |
| --- | --- |

5.3.1

MOIS-järjestelmän on kytkeydyttävä automaattisesti pois toiminnasta, jos se ei voi toimia asianmukaisesti, koska sen anturit, ovat jään, lumen, kuran tai muun vastaavan aineksen peitossa. Järjestelmä voi kytkeytyä automaattisesti pois toiminnasta myös silloin, kun ympäristön valaistusolosuhteet ovat kohdassa 5.2.1 täsmennettyjä heikommat.

| 5.3.2 | Automaattisesta pois toiminnasta kytkeytymisestä on annettava ilmoitus kohdassa 5.8 tarkoitetulla vikaantumisvaroitussignaalilla. |
| --- | --- |

5.3.2

Automaattisesta pois toiminnasta kytkeytymisestä on annettava ilmoitus kohdassa 5.8 tarkoitetulla vikaantumisvaroitussignaalilla.

| 5.3.3 | Järjestelmän on kytkeydyttävä automaattisesti uudelleen toimintaan, kun anturien normaali toiminta on varmistettu. Tämä on testattava kohtien 6.8 (vianhavaitsemistesti) ja 6.9 (automaattisen pois toiminnasta kytkeytymisen testi) määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3.3

Järjestelmän on kytkeydyttävä automaattisesti uudelleen toimintaan, kun anturien normaali toiminta on varmistettu. Tämä on testattava kohtien 6.8 (vianhavaitsemistesti) ja 6.9 (automaattisen pois toiminnasta kytkeytymisen testi) määräysten mukaisesti.

| 5.4 | Manuaalinen toiminnasta pois kytkeminen |
| --- | --- |

5.4

Manuaalinen toiminnasta pois kytkeminen

| 5.4.1 | MOIS-järjestelmä on voitava kytkeä pois toiminnasta manuaalisesti. |
| --- | --- |

5.4.1

MOIS-järjestelmä on voitava kytkeä pois toiminnasta manuaalisesti.

| 5.4.2 | Manuaalisen pois toiminnasta kytkemisen on edellytettävä perättäisiä kuljettajan tarkoituksellisia toimenpiteitä: esimerkiksi tietyn toimenpiteen jatkamista tietyn ajan, kahta painallusta taikka kahta erillistä mutta samanaikaista toimenpidettä. |
| --- | --- |

5.4.2

Manuaalisen pois toiminnasta kytkemisen on edellytettävä perättäisiä kuljettajan tarkoituksellisia toimenpiteitä: esimerkiksi tietyn toimenpiteen jatkamista tietyn ajan, kahta painallusta taikka kahta erillistä mutta samanaikaista toimenpidettä.

| 5.4.3 | Muuta järjestelmää ei saa kytkeä manuaalisesti pois toiminnasta samaan aikaan MOIS-järjestelmän kanssa taikka samalla toimenpidesarjalla. |
| --- | --- |

5.4.3

Muuta järjestelmää ei saa kytkeä manuaalisesti pois toiminnasta samaan aikaan MOIS-järjestelmän kanssa taikka samalla toimenpidesarjalla.

| 5.4.4 | Kun MOIS-järjestelmä on kytketty manuaalisesti pois toiminnasta, kuljettajan voitava kytkeä se vaivatta manuaalisesti uudelleen toimintaan. |
| --- | --- |

5.4.4

Kun MOIS-järjestelmä on kytketty manuaalisesti pois toiminnasta, kuljettajan voitava kytkeä se vaivatta manuaalisesti uudelleen toimintaan.

| 5.4.5 | Kun MOIS-järjestelmä on kytketty manuaalisesti pois toiminnasta, sen on kytkeydyttävä automaattisesti uudelleen toimintaan, kun ajoneuvon pääkytkin kytketään päälle. |
| --- | --- |

5.4.5

Kun MOIS-järjestelmä on kytketty manuaalisesti pois toiminnasta, sen on kytkeydyttävä automaattisesti uudelleen toimintaan, kun ajoneuvon pääkytkin kytketään päälle.

| 5.5 | Järjestelmän käynnistäminen |
| --- | --- |

5.5

Järjestelmän käynnistäminen

| 5.5.1 | Jos MOIS-järjestelmää ei ole kalibroitu, kun ajoneuvolla on ajettu yhteensä 15 sekuntia niin, että nopeus on yli 0 km/h (pysähdykset mukaan luettuina), tästä on ilmoitettava kuljettajalle. Tiedon on oltava näkyvillä siihen asti, kun järjestelmä on onnistuneesti kalibroitu. |
| --- | --- |

5.5.1

Jos MOIS-järjestelmää ei ole kalibroitu, kun ajoneuvolla on ajettu yhteensä 15 sekuntia niin, että nopeus on yli 0 km/h (pysähdykset mukaan luettuina), tästä on ilmoitettava kuljettajalle. Tiedon on oltava näkyvillä siihen asti, kun järjestelmä on onnistuneesti kalibroitu.

| 5.6 | Ilmoitussignaali |
| --- | --- |

5.6

Ilmoitussignaali

| 5.6.1 | Kohdassa 5.2.2 tarkoitettu MOIS-järjestelmän ilmoitussignaali on annettava optisena signaalina, joka on helposti kuljettajan havaittavissa ja todennettavissa kuljettajan istuimelta. |
| --- | --- |

5.6.1

Kohdassa 5.2.2 tarkoitettu MOIS-järjestelmän ilmoitussignaali on annettava optisena signaalina, joka on helposti kuljettajan havaittavissa ja todennettavissa kuljettajan istuimelta.

| 5.6.2 | Tämän ilmoitussignaalin on oltava näkyvä sekä päivänvalossa että pimeällä. |
| --- | --- |

5.6.2

Tämän ilmoitussignaalin on oltava näkyvä sekä päivänvalossa että pimeällä.

| 5.7 | Törmäysvaroitussignaali |
| --- | --- |

5.7

Törmäysvaroitussignaali

| 5.7.1 | MOIS-järjestelmän on varoitettava kuljettajaa välittömästä törmäysriskistä antamalla törmäysvaroitussignaali. |
| --- | --- |

5.7.1

MOIS-järjestelmän on varoitettava kuljettajaa välittömästä törmäysriskistä antamalla törmäysvaroitussignaali.

| 5.7.2 | Törmäysvaroitussignaali on annettava vähintään kahden seuraavista yhdistelmänä: optinen, akustinen tai tuntoaistiin perustuva signaali.
  Jos törmäysvaroitussignaali annetaan optisena, signaalin aktivoitumisstrategian on oltava erilainen kuin kohdissa 5.2.2 ja 5.6 kuvatulla ilmoitussignaalilla. |
| --- | --- |

5.7.2

Törmäysvaroitussignaali on annettava vähintään kahden seuraavista yhdistelmänä: optinen, akustinen tai tuntoaistiin perustuva signaali.

Jos törmäysvaroitussignaali annetaan optisena, signaalin aktivoitumisstrategian on oltava erilainen kuin kohdissa 5.2.2 ja 5.6 kuvatulla ilmoitussignaalilla.

| 5.7.3 | Kuljettajan on voitava helposti ymmärtää törmäysvaroitussignaalin ja potentiaalisen törmäyksen välinen suhde. Jos varoitussignaali on optinen, se on oltava näkyvä sekä päivänvalossa että pimeällä. |
| --- | --- |

5.7.3

Kuljettajan on voitava helposti ymmärtää törmäysvaroitussignaalin ja potentiaalisen törmäyksen välinen suhde. Jos varoitussignaali on optinen, se on oltava näkyvä sekä päivänvalossa että pimeällä.

| 5.7.4 | Törmäysvaroitussignaalin on aktivoiduttava valmistajan laatiman strategian mukaisesti. Varoitusstrategia on selitettävä kohdassa 6.1 tarkoitetuissa tiedoissa.
  Tutkimuslaitoksen on varmennettava strategian mukainen järjestelmän toiminta. |
| --- | --- |

5.7.4

Törmäysvaroitussignaalin on aktivoiduttava valmistajan laatiman strategian mukaisesti. Varoitusstrategia on selitettävä kohdassa 6.1 tarkoitetuissa tiedoissa.

Tutkimuslaitoksen on varmennettava strategian mukainen järjestelmän toiminta.

| 5.7.5 | Törmäysvaroitussignaali voidaan kytkeä pois toiminnasta manuaalisesti. Jos se kytketään pois toiminnasta manuaalisesti, sen on kytkeydyttävä uudestaan toimintaan aina, kun ajoneuvon pääkytkin kytketään. |
| --- | --- |

5.7.5

Törmäysvaroitussignaali voidaan kytkeä pois toiminnasta manuaalisesti. Jos se kytketään pois toiminnasta manuaalisesti, sen on kytkeydyttävä uudestaan toimintaan aina, kun ajoneuvon pääkytkin kytketään.

| 5.8 | Vikaantumisvaroitussignaalit |
| --- | --- |

5.8

Vikaantumisvaroitussignaalit

| 5.8.1 | Kohdassa 5.3.2 tarkoitetun vikaantumisvaroitussignaalin on oltava optinen signaali, joka on erilainen kuin ilmoitussignaali tai erottuu siitä selkeästi. Vikaantumisvaroitussignaalin on oltava näkyvä sekä päivänvalossa että pimeällä ja helposti kuljettajan todennettavissa kuljettajan istuimelta. |
| --- | --- |

5.8.1

Kohdassa 5.3.2 tarkoitetun vikaantumisvaroitussignaalin on oltava optinen signaali, joka on erilainen kuin ilmoitussignaali tai erottuu siitä selkeästi. Vikaantumisvaroitussignaalin on oltava näkyvä sekä päivänvalossa että pimeällä ja helposti kuljettajan todennettavissa kuljettajan istuimelta.

| 5.8.2 | Vikaantumisvaroitussignaalin on jatkuttava niin kauan kuin MOIS-järjestelmä ei ole käytettävissä. |
| --- | --- |

5.8.2

Vikaantumisvaroitussignaalin on jatkuttava niin kauan kuin MOIS-järjestelmä ei ole käytettävissä.

| 5.8.3 | MOIS-järjestelmän vikaantumisvaroitussignaalin on kytkeydyttävä toimintatilaan, kun ajoneuvon pääkytkin kytketään. Tämä ei koske törmäysvaroitussignaaleja, jotka esitetään yhteisessä tilassa vikaantumisvaroitussignaalin kanssa. |
| --- | --- |

5.8.3

MOIS-järjestelmän vikaantumisvaroitussignaalin on kytkeydyttävä toimintatilaan, kun ajoneuvon pääkytkin kytketään. Tämä ei koske törmäysvaroitussignaaleja, jotka esitetään yhteisessä tilassa vikaantumisvaroitussignaalin kanssa.

| 5.9 | Teknistä määräaikaistarkastusta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

5.9

Teknistä määräaikaistarkastusta koskevat vaatimukset

| 5.9.1 | MOIS-järjestelmän asianmukainen toimintatila on voitava vahvistaa viasta varoittavan signaalin näköhavaintoon perustuvalla tarkkailulla.
  Jos vikaantumisvaroitussignaali annetaan yhteisessä tilassa, on selvitettävä, että yhteinen tila on toiminnassa, ennen kuin vikaantumisvaroitussignaali tarkastetaan. |
| --- | --- |

5.9.1

MOIS-järjestelmän asianmukainen toimintatila on voitava vahvistaa viasta varoittavan signaalin näköhavaintoon perustuvalla tarkkailulla.

Jos vikaantumisvaroitussignaali annetaan yhteisessä tilassa, on selvitettävä, että yhteinen tila on toiminnassa, ennen kuin vikaantumisvaroitussignaali tarkastetaan.

6.   TESTAUSMENETTELY

| 6.1 | Valmistajan on toimitettava asiakirjakokonaisuus, josta ilmenee järjestelmän perusrakenne ja tarvittaessa tapa, jolla se on liitetty muihin ajoneuvon järjestelmiin. Asiakirjoissa on selitettävä järjestelmän toiminta, mukaan lukien sen havainto- ja varoitusstrategia, ja kuvattava, miten järjestelmän toimintatila tarkistetaan ja se, onko järjestelmällä vaikutusta muihin ajoneuvon järjestelmiin. Lisäksi on kuvattava ne menetelmät, joita käytetään määritettäessä tilanteet, jotka johtavat vikaantumissignaalin antamiseen. Asiakirjapaketissa on annettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle riittävästi tietoa, jotta ajoneuvotyyppi voidaan tunnistaa ja jotta tiedot auttavat valittaessa epäedullisimpia olosuhteita. |
| --- | --- |

6.1

Valmistajan on toimitettava asiakirjakokonaisuus, josta ilmenee järjestelmän perusrakenne ja tarvittaessa tapa, jolla se on liitetty muihin ajoneuvon järjestelmiin. Asiakirjoissa on selitettävä järjestelmän toiminta, mukaan lukien sen havainto- ja varoitusstrategia, ja kuvattava, miten järjestelmän toimintatila tarkistetaan ja se, onko järjestelmällä vaikutusta muihin ajoneuvon järjestelmiin. Lisäksi on kuvattava ne menetelmät, joita käytetään määritettäessä tilanteet, jotka johtavat vikaantumissignaalin antamiseen. Asiakirjapaketissa on annettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle riittävästi tietoa, jotta ajoneuvotyyppi voidaan tunnistaa ja jotta tiedot auttavat valittaessa epäedullisimpia olosuhteita.

| 6.2 | Testausolosuhteet |
| --- | --- |

6.2

Testausolosuhteet

| 6.2.1 | Testi on suoritettava tasaisella, kuivalla asfaltti- tai betonipinnalla. |
| --- | --- |

6.2.1

Testi on suoritettava tasaisella, kuivalla asfaltti- tai betonipinnalla.

| 6.2.2 | Ympäristön lämpötilan on oltava 0–45 °C. |
| --- | --- |

6.2.2

Ympäristön lämpötilan on oltava 0–45 °C.

| 6.2.3 | Näkyvyyden on testin aikana oltava sellainen, että kohde on näkyvissä koko testin ajan ja ajoneuvoa voidaan ajaa vaadituilla testinopeuksilla turvallisesti. |
| --- | --- |

6.2.3

Näkyvyyden on testin aikana oltava sellainen, että kohde on näkyvissä koko testin ajan ja ajoneuvoa voidaan ajaa vaadituilla testinopeuksilla turvallisesti.

| 6.2.4 | Ympäristön luonnollisen valaistuksen on oltava testialueella tasainen ja arvoltaan yli 1 000 luksia. Testiä ei pitäisi suorittaa ajamalla suoraan kohti matalassa kulmassa paistavaa aurinkoa tai suoraan poispäin siitä. |
| --- | --- |

6.2.4

Ympäristön luonnollisen valaistuksen on oltava testialueella tasainen ja arvoltaan yli 1 000 luksia. Testiä ei pitäisi suorittaa ajamalla suoraan kohti matalassa kulmassa paistavaa aurinkoa tai suoraan poispäin siitä.

| 6.3 | Ajoneuvon testauskunto |
| --- | --- |

6.3

Ajoneuvon testauskunto

| 6.3.1 | Testauspaino
  Ajoneuvo on testattava valmistajan ja tutkimuslaitoksen sopimassa kuormitustilassa, jossa massa jakautuu akseleille valmistajan ilmoittamalla tavalla. Testausmenettelyn alettua ei sallita muutoksia. Valmistajan on osoitettava asiakirjoilla, että järjestelmä toimii kaikilla kuormituksilla. |
| --- | --- |

6.3.1

Testauspaino

Ajoneuvo on testattava valmistajan ja tutkimuslaitoksen sopimassa kuormitustilassa, jossa massa jakautuu akseleille valmistajan ilmoittamalla tavalla. Testausmenettelyn alettua ei sallita muutoksia. Valmistajan on osoitettava asiakirjoilla, että järjestelmä toimii kaikilla kuormituksilla.

| 6.3.2 | Jos MOIS-järjestelmä on varustettu käyttäjän säädettävissä olevalla ilmoitusten ajoituksella, kohdissa 6.5, 6.6 ja 6.7 kuvatut testit on tehtävä kussakin testitapauksessa siten, että ilmoittamisen kynnysarvo on asetettu tuottamaan ilmoitussignaali mahdollisimman lähellä törmäyspistettä eli epäedullisimpaan asetukseen. Testausmenettelyn alettua ei sallita muutoksia. |
| --- | --- |

6.3.2

Jos MOIS-järjestelmä on varustettu käyttäjän säädettävissä olevalla ilmoitusten ajoituksella, kohdissa 6.5, 6.6 ja 6.7 kuvatut testit on tehtävä kussakin testitapauksessa siten, että ilmoittamisen kynnysarvo on asetettu tuottamaan ilmoitussignaali mahdollisimman lähellä törmäyspistettä eli epäedullisimpaan asetukseen. Testausmenettelyn alettua ei sallita muutoksia.

| 6.3.3 | Testausta edeltävät valmistelut |
| --- | --- |

6.3.3

Testausta edeltävät valmistelut

| 6.3.3.1 | Testattavalla ajoneuvolla voidaan sen valmistajan pyynnöstä ajaa enintään 100 kilometrin matka kaupunki- ja maanteillä, joilla on muuta liikennettä sekä liikenteenohjaus- ja tienvarsikalusteita. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Testattavalla ajoneuvolla voidaan sen valmistajan pyynnöstä ajaa enintään 100 kilometrin matka kaupunki- ja maanteillä, joilla on muuta liikennettä sekä liikenteenohjaus- ja tienvarsikalusteita.

| 6.4 | Signaalienvarmistustesti |
| --- | --- |

6.4

Signaalienvarmistustesti

| 6.4.1 | Kun ajoneuvo on paikoillaan, varmistetaan, että optiset varoitussignaalit ovat kohdassa 5.6 esitettyjen vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

6.4.1

Kun ajoneuvo on paikoillaan, varmistetaan, että optiset varoitussignaalit ovat kohdassa 5.6 esitettyjen vaatimusten mukaisia.

| 6.5 | Kohtaaminen pysähdyksissä |
| --- | --- |

6.5

Kohtaaminen pysähdyksissä

| 6.5.1 | Pidetään testattava ajoneuvo lähtövalmiissa tilassa (mahdollinen liikkeellelähtö) MOIS-järjestelmä toiminnassa testialueella, joka on merkitty lisäyksen 1 kuvassa 1 esitetyllä tavalla. Liikutetaan asianomaista testikohdetta (T) siten, että sen reitti kulkee kohtisuoraan testattavan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden testitapauksessa sovellettavalla etäisyydellä (dTC
  ) poispäin ajoneuvon keulasta ja asianomaisesta kohtaamissuunnasta (c) (lisäyksen 1 taulukko 1). Jalankulkijaa edustavan testikohteen vertailupisteenä käytetään testattavaa ajoneuvoa lähimpänä olevaa H-pistettä (määritelty standardissa ISO 19206–2:2018). Pyöräilijää edustavan testikohteen vertailupisteenä käytetään pistettä, jossa toisensa leikkaavat i) polkupyörän etummaisen pisteen kautta kulkeva testikohteen keskiviivaan nähden kohtisuorassa oleva taso ja ii) testattavaa ajoneuvoa lähimpänä olevan testikohteen H-pisteen (määritelty standardissa ISO (CD) 19206–4) kautta kulkeva testikohteen keskiviivan kanssa yhdensuuntainen taso. |
| --- | --- |

6.5.1

Pidetään testattava ajoneuvo lähtövalmiissa tilassa (mahdollinen liikkeellelähtö) MOIS-järjestelmä toiminnassa testialueella, joka on merkitty lisäyksen 1 kuvassa 1 esitetyllä tavalla. Liikutetaan asianomaista testikohdetta (T

dTC

c

| 6.5.2 | Kiihdytetään testikohteen vauhtia siten, että se saavuttaa testausnopeuden (v) vähintään 15 metrin etäisyydellä tasosta, joka sivuaa lähimpänä kohtaamissuuntaa olevaa testattavan ajoneuvon kylkeä. Pidetään testitapauksessa sovellettavaa nopeutta yllä, kunnes testikohde on ohittanut ajoneuvon vastakkaista kylkeä sivuavan tason vähintään 5 metrillä. |
| --- | --- |

6.5.2

Kiihdytetään testikohteen vauhtia siten, että se saavuttaa testausnopeuden (v

| 6.5.3 | Tutkimuslaitoksen on kohdan 5.2.2.2 mukaisesti todennettava, että MOIS-järjestelmän antama ilmoitussignaali annetaan ennen kuin testikohde (T) saavuttaa pisteen, joka vastaa lisäyksen 1 taulukossa 1 annettua etäisyyttä viimeiseen tietopisteeseen (dLPI
  ), ja että signaali jatkuu, kunnes testikohde on ainakin ylittänyt kohtaamissuunnan suhteen vastakkaisen kyljen puoleisen välimatkaa edustavan tason. Törmäysvaroitussignaali ei saa aktivoitua. |
| --- | --- |

6.5.3

Tutkimuslaitoksen on kohdan 5.2.2.2 mukaisesti todennettava, että MOIS-järjestelmän antama ilmoitussignaali annetaan ennen kuin testikohde (T

dLPI

| 6.5.4 | Tutkimuslaitoksen on toistettava kohdat 6.5.1–6.5.3 tämän säännön lisäyksen 1 taulukossa 1 esitettyjen testitapausten sekä yhden sellaisen lisätapauksen osalta, joka edustaa jotakin pehmeän kohteen ja kohdassa 5.2.2.2 määriteltyjen suojattoman tienkäyttäjän nopeuksien ja kulkusuuntien sekä havaitsemisrajojen yhdistelmää.
  Tutkimuslaitos voi perustelluissa tapauksissa valita myös muita testitapauksia, joissa käytetään eri pehmeitä kohteita ja kohdassa 5.2.2.2 määriteltyjä suojattoman tienkäyttäjän nopeuksia ja kulkusuuntia sekä havaitsemisrajoja. |
| --- | --- |

6.5.4

Tutkimuslaitoksen on toistettava kohdat 6.5.1–6.5.3 tämän säännön lisäyksen 1 taulukossa 1 esitettyjen testitapausten sekä yhden sellaisen lisätapauksen osalta, joka edustaa jotakin pehmeän kohteen ja kohdassa 5.2.2.2 määriteltyjen suojattoman tienkäyttäjän nopeuksien ja kulkusuuntien sekä havaitsemisrajojen yhdistelmää.

Tutkimuslaitos voi perustelluissa tapauksissa valita myös muita testitapauksia, joissa käytetään eri pehmeitä kohteita ja kohdassa 5.2.2.2 määriteltyjä suojattoman tienkäyttäjän nopeuksia ja kulkusuuntia sekä havaitsemisrajoja.

| 6.6 | Pituussuunnassa tapahtuva pysäytys liikkeelle lähtevän pyöräilijän vuoksi |
| --- | --- |

6.6

Pituussuunnassa tapahtuva pysäytys liikkeelle lähtevän pyöräilijän vuoksi

| 6.6.1 | Sijoitetaan pyöräilijää edustava testikohde (T) lisäyksen 1 kuvassa 2 esitetylle testausalueelle. Asetetaan pyöräilijää edustava testikohde asianomaiseen lisäyksen 1 taulukossa 2 esitettyyn lähtöpisteeseensä (pcyc
  ) suunnattuna testattavan ajoneuvon kulkusuuntaan ja yhdensuuntaisesti sen pituussuuntaisen keskitason kanssa. Pyöräilijää edustavan testikohteen vertailupisteenä käytetään pistettä, joka on polkupyörän keskilinjalla poljinkeskiön keskipisteessä. Jos ajoneuvon keulan ja pyöräilijää edustavan testikohteen takimmaisen pisteen välissä on alle 100 mm vapaata tilaa, voidaan lähtöpistettä pcyc
  siirtää etäisyyden dclear
  verran kauemmaksi ajoneuvon keulasta pitkittäistason suuntaisesti siten, että ajoneuvon keulan ja pyöräilijää edustavan testikohteen takimmaisen pisteen väliseksi vapaaksi tilaksi saadaan 100 + 10/–0 mm. |
| --- | --- |

6.6.1

Sijoitetaan pyöräilijää edustava testikohde (T

pcyc

pcyc

dclear

| 6.6.2 | Kiihdytetään testattavaa ajoneuvoa suorassa linjassa siten, että sen tasainen nopeus on 10 + 0/–0,5 km/h ennen pysähtymiskäytävään saapumista. Pidetään tätä tasaista nopeutta yllä, kunnes testattavan ajoneuvon keula ylittää lisäyksen 1 kuvassa 2 esitetyn jarrutustason (pbrake
  ), ja aloitetaan sen jälkeen jarrutus pysähdyksiin niin, että ajoneuvon keula pysähtyy pysäytystasolle (pstop
  ) Testattavan ajoneuvon katsotaan pysähtyneen, kun se ei enää liiku eikä sen eteenpäinajotila tai -vaihde ole kytkettynä. |
| --- | --- |

6.6.2

Kiihdytetään testattavaa ajoneuvoa suorassa linjassa siten, että sen tasainen nopeus on 10 + 0/–0,5 km/h ennen pysähtymiskäytävään saapumista. Pidetään tätä tasaista nopeutta yllä, kunnes testattavan ajoneuvon keula ylittää lisäyksen 1 kuvassa 2 esitetyn jarrutustason (pbrake

pstop

| 6.6.3 | Kun testattavan ajoneuvon pysähtymisestä on kulunut vähintään 10 sekuntia, kiihdytetään testikohdetta suorassa linjassa ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti nopeuteen 10 + 0/–0,5 km/h 5 metrin matkalla ja pysäytetään kohde sen jälkeen. Kiihdytyksen aikana testikohteen liike saa vaihdella sivusuunnassa enintään ± 0,05 metriä. |
| --- | --- |

6.6.3

Kun testattavan ajoneuvon pysähtymisestä on kulunut vähintään 10 sekuntia, kiihdytetään testikohdetta suorassa linjassa ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti nopeuteen 10 + 0/–0,5 km/h 5 metrin matkalla ja pysäytetään kohde sen jälkeen. Kiihdytyksen aikana testikohteen liike saa vaihdella sivusuunnassa enintään ± 0,05 metriä.

| 6.6.4 | Tutkimuslaitoksen on kohdan 5.2.2.3 mukaisesti tarkastettava, että MOIS-järjestelmän ilmoitussignaali aktivoituu ennen kuin testattavan ajoneuvon etäisyys pysäytystasosta (pstop
  ) vastaa lisäyksen 1 taulukossa 2 esitettyä etäisyyttä viimeiseen tietopisteeseen (dLPI
  ) ja että signaali jatkuu siihen saakka, että testikohde on edennyt ainakin sellaiselle etäisyydelle ajoneuvon keulasta, joka vastaa lisäyksen 1 kuvassa 2 esitettyä suurinta etuvälimatkaa (dFSP
  ). Tapauksen mukaan myös törmäysvaroitussignaali voi kytkeytyä päälle. |
| --- | --- |

6.6.4

Tutkimuslaitoksen on kohdan 5.2.2.3 mukaisesti tarkastettava, että MOIS-järjestelmän ilmoitussignaali aktivoituu ennen kuin testattavan ajoneuvon etäisyys pysäytystasosta (pstop

dLPI

dFSP

| 6.6.5 | Tutkimuslaitoksen on toistettava kohdat 6.6.1–6.6.4 kahden tämän säännön lisäyksen 1 taulukossa 2 esitetyn testitapauksen sekä yhden sellaisen lisätapauksen osalta, johon valitaan pyöräilijää edustava testikohde ja kohdassa 5.2.2.3 määriteltyjen havaitsemisrajojen sisällä oleva pyöräilijän lähtöpiste.
  Tutkimuslaitos voi perustelluissa tapauksissa valita myös muita testitapauksia, joissa käytetään kohdassa 5.2.2.3 määriteltyjä pyöräilijää edustavia testikohteita ja havaitsemisrajoja. |
| --- | --- |

6.6.5

Tutkimuslaitoksen on toistettava kohdat 6.6.1–6.6.4 kahden tämän säännön lisäyksen 1 taulukossa 2 esitetyn testitapauksen sekä yhden sellaisen lisätapauksen osalta, johon valitaan pyöräilijää edustava testikohde ja kohdassa 5.2.2.3 määriteltyjen havaitsemisrajojen sisällä oleva pyöräilijän lähtöpiste.

Tutkimuslaitos voi perustelluissa tapauksissa valita myös muita testitapauksia, joissa käytetään kohdassa 5.2.2.3 määriteltyjä pyöräilijää edustavia testikohteita ja havaitsemisrajoja.

| 6.7 | Lähtö liikkeelle suoraan ja kohtaaminen pyöräilijän kanssa |
| --- | --- |

6.7

Lähtö liikkeelle suoraan ja kohtaaminen pyöräilijän kanssa

| 6.7.1 | Sijoitetaan pyöräilijää edustava testikohde (T) lisäyksen 1 kuvassa 2 esitetylle testausalueelle. Asetetaan pyöräilijää edustava testikohde asianomaiseen lisäyksen 1 taulukossa 2 esitettyyn lähtöpisteeseensä (pcyc
  ) suunnattuna testattavan ajoneuvon kulkusuuntaan ja yhdensuuntaisesti sen pituussuuntaisen keskitason kanssa. Pyöräilijää edustavan testikohteen vertailupisteenä käytetään pistettä, joka on polkupyörän keskilinjalla poljinkeskiön keskipisteessä. Jos ajoneuvon keulan ja pyöräilijää edustavan testikohteen takimmaisen pisteen välissä on alle 100 mm vapaata tilaa, voidaan lähtöpistettä pcyc
  siirtää etäisyyden dclear
  verran kauemmaksi ajoneuvon keulasta pitkittäistason suuntaisesti siten, että ajoneuvon keulan ja pyöräilijää edustavan testikohteen takimmaisen pisteen väliseksi vapaaksi tilaksi saadaan 100 + 10/–0 mm. |
| --- | --- |

6.7.1

Sijoitetaan pyöräilijää edustava testikohde (T

pcyc

pcyc

dclear

| 6.7.2 | Kiihdytetään testattavaa ajoneuvoa suorassa linjassa siten, että sen tasainen nopeus on 10 + 0/–0,5 km/h ennen pysähtymiskäytävään saapumista. Pidetään tasaista nopeutta yllä, kunnes testattavan ajoneuvon keula ylittää lisäyksen 1 kuvassa 2 esitetyn jarrutustason (pbrake
  ), ja aloitetaan sen jälkeen jarrutus pysähdyksiin niin, että ajoneuvon keula pysähtyy pysäytystasolle (pstop
  ) Testattavan ajoneuvon katsotaan pysähtyneen, kun se ei enää liiku eikä sen eteenpäinajotila tai -vaihde ole kytkettynä. |
| --- | --- |

6.7.2

Kiihdytetään testattavaa ajoneuvoa suorassa linjassa siten, että sen tasainen nopeus on 10 + 0/–0,5 km/h ennen pysähtymiskäytävään saapumista. Pidetään tasaista nopeutta yllä, kunnes testattavan ajoneuvon keula ylittää lisäyksen 1 kuvassa 2 esitetyn jarrutustason (pbrake

pstop

| 6.7.3 | Kun testattavan ajoneuvon pysähtymisestä on kulunut vähintään 10 sekuntia, kiihdytetään testikohdetta ja testattavaa ajoneuvoa yhtä aikaa suorassa linjassa ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti tasaiseen nopeuteen 10 + 0/–0,5 km/h enintään 5 metrin matkalla. Testattavan ajoneuvon ja testikohteen on pidettävä yllä tätä tasaista nopeutta, kunnes testattava ajoneuvo on kulkenut yhteensä vähintään 15 metriä pysähdyskohdasta. Testattavan ajoneuvon ja testikohteen liike saa vaihdella sivusuunnassa enintään ± 0,05 m. Ajoneuvon keulan etuvälimatkan suhteessa liikkuvaan testikohteeseen on pysyttävä suurinta ja pienintä etuvälimatkaa edustavien tasojen rajoissa. |
| --- | --- |

6.7.3

Kun testattavan ajoneuvon pysähtymisestä on kulunut vähintään 10 sekuntia, kiihdytetään testikohdetta ja testattavaa ajoneuvoa yhtä aikaa suorassa linjassa ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti tasaiseen nopeuteen 10 + 0/–0,5 km/h enintään 5 metrin matkalla. Testattavan ajoneuvon ja testikohteen on pidettävä yllä tätä tasaista nopeutta, kunnes testattava ajoneuvo on kulkenut yhteensä vähintään 15 metriä pysähdyskohdasta. Testattavan ajoneuvon ja testikohteen liike saa vaihdella sivusuunnassa enintään ± 0,05 m. Ajoneuvon keulan etuvälimatkan suhteessa liikkuvaan testikohteeseen on pysyttävä suurinta ja pienintä etuvälimatkaa edustavien tasojen rajoissa.

| 6.7.4 | Tutkimuslaitoksen on kohdan 5.2.2.3 mukaisesti tarkastettava, että MOIS-järjestelmän ilmoitussignaali aktivoituu ennen kuin testattava ajoneuvon etäisyys pysäytystasosta (pstop
  ) vastaa lisäyksen 1 taulukossa 2 esitettyä etäisyyttä viimeiseen tietopisteeseen (dLPI
  ) ja että signaali jatkuu siihen saakka, että testattava ajoneuvo on kulkenut vähintään 15 metriä pysähdyskohdasta. Tapauksen mukaan myös törmäysvaroitussignaali voi kytkeytyä päälle. |
| --- | --- |

6.7.4

Tutkimuslaitoksen on kohdan 5.2.2.3 mukaisesti tarkastettava, että MOIS-järjestelmän ilmoitussignaali aktivoituu ennen kuin testattava ajoneuvon etäisyys pysäytystasosta (pstop

dLPI

| 6.7.5 | Tutkimuslaitoksen on toistettava kohdat 6.7.1–6.7.4 kahden tämän säännön lisäyksen 1 taulukossa 2 esitetyn testitapauksen sekä yhden sellaisen lisätapauksen osalta, johon valitaan pyöräilijää edustava testikohde ja kohdassa 5.2.2.3 määriteltyjen havaitsemisrajojen sisällä oleva pyöräilijän lähtöpiste.
  Tutkimuslaitos voi perustelluissa tapauksissa valita myös muita testitapauksia, joissa käytetään kohdassa 5.2.2.3 määriteltyjä pyöräilijää edustavia testikohteita ja havaitsemisrajoja. |
| --- | --- |

6.7.5

Tutkimuslaitoksen on toistettava kohdat 6.7.1–6.7.4 kahden tämän säännön lisäyksen 1 taulukossa 2 esitetyn testitapauksen sekä yhden sellaisen lisätapauksen osalta, johon valitaan pyöräilijää edustava testikohde ja kohdassa 5.2.2.3 määriteltyjen havaitsemisrajojen sisällä oleva pyöräilijän lähtöpiste.

Tutkimuslaitos voi perustelluissa tapauksissa valita myös muita testitapauksia, joissa käytetään kohdassa 5.2.2.3 määriteltyjä pyöräilijää edustavia testikohteita ja havaitsemisrajoja.

| 6.8 | Vianhavaitsemistesti |
| --- | --- |

6.8

Vianhavaitsemistesti

| 6.8.1 | Simuloidaan MOIS-järjestelmään vika esimerkiksi katkaisemalla jonkin MOIS-komponentin yhteys virtalähteeseen tai jokin MOIS-järjestelmän komponenttien välinen sähköinen liitäntä. Sähköisiä liitäntöjä, jotka kuuluvat kohdassa 5.8 tarkoitettuun vikaantumisvaroitussignaaliin, ei pidä katkaista simuloitaessa MOIS-järjestelmän vikaa. |
| --- | --- |

6.8.1

Simuloidaan MOIS-järjestelmään vika esimerkiksi katkaisemalla jonkin MOIS-komponentin yhteys virtalähteeseen tai jokin MOIS-järjestelmän komponenttien välinen sähköinen liitäntä. Sähköisiä liitäntöjä, jotka kuuluvat kohdassa 5.8 tarkoitettuun vikaantumisvaroitussignaaliin, ei pidä katkaista simuloitaessa MOIS-järjestelmän vikaa.

| 6.8.2 | Kohdassa 5.8 tarkoitetun vikaantumisvaroitussignaalin on kytkeydyttävä ja pysyttävä toiminnassa, kun ajoneuvoa ajetaan, ja kytkeydyttävä uudelleen toimintaan aina, kun ajoneuvon pääkytkin kytketään, koko sen ajan, jona simuloitu vika esiintyy. |
| --- | --- |

6.8.2

Kohdassa 5.8 tarkoitetun vikaantumisvaroitussignaalin on kytkeydyttävä ja pysyttävä toiminnassa, kun ajoneuvoa ajetaan, ja kytkeydyttävä uudelleen toimintaan aina, kun ajoneuvon pääkytkin kytketään, koko sen ajan, jona simuloitu vika esiintyy.

| 6.9 | Automaattisen pois toiminnasta kytkeytymisen testi |
| --- | --- |

6.9

Automaattisen pois toiminnasta kytkeytymisen testi

| 6.9.1 | Kun MOIS-järjestelmä on käynnissä, liataan jokin järjestelmän havaintolaitteista täysin (esimerkiksi vesipohjaisella) aineella, joka on verrattavissa lumeen, jäähän tai kuraan. MOIS-järjestelmän on automaattisesti kytkeydyttävä pois toiminnasta ja osoitettava tämä kohdassa 5.8 täsmennetyllä tavalla. |
| --- | --- |

6.9.1

Kun MOIS-järjestelmä on käynnissä, liataan jokin järjestelmän havaintolaitteista täysin (esimerkiksi vesipohjaisella) aineella, joka on verrattavissa lumeen, jäähän tai kuraan. MOIS-järjestelmän on automaattisesti kytkeydyttävä pois toiminnasta ja osoitettava tämä kohdassa 5.8 täsmennetyllä tavalla.

| 6.9.2 | Poistetaan kaikki lika järjestelmän havaintolaitteista ja kytketään ajoneuvon pääkytkin. MOIS-järjestelmän on kytkeydyttävä automaattisesti toimintaan enintään 60 sekunnin ajon aikana. |
| --- | --- |

6.9.2

Poistetaan kaikki lika järjestelmän havaintolaitteista ja kytketään ajoneuvon pääkytkin. MOIS-järjestelmän on kytkeydyttävä automaattisesti toimintaan enintään 60 sekunnin ajon aikana.

7.   AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 7.1 | Kaikista kohdassa 2.3 määriteltyyn ajoneuvotyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava kyseisen ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ilmoituksen saatuaan |
| --- | --- |

7.1

Kaikista kohdassa 2.3 määriteltyyn ajoneuvotyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava kyseisen ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ilmoituksen saatuaan

| 7.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla ole kielteistä vaikutusta hyväksynnän myöntämisedellytyksiin, ja laajentaa hyväksyntää, tai |
| --- | --- |

7.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla ole kielteistä vaikutusta hyväksynnän myöntämisedellytyksiin, ja laajentaa hyväksyntää, tai

| 7.1.2 | katsoa, että tehdyt muutokset vaikuttavat hyväksynnän myöntämisedellytyksiin, ja vaatia uusien testien tai lisätarkastusten suorittamista ennen hyväksynnän laajentamista. |
| --- | --- |

7.1.2

katsoa, että tehdyt muutokset vaikuttavat hyväksynnän myöntämisedellytyksiin, ja vaatia uusien testien tai lisätarkastusten suorittamista ennen hyväksynnän laajentamista.

| 7.2 | Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdassa 4.4 täsmennetyllä menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

7.2

Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan kohdassa 4.4 täsmennetyllä menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 7.3 | Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava laajentamisesta muille sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyllä ilmoituslomakkeella. Viranomaisen on annettava kullekin laajentamiselle sen osoittava sarjanumero. |
| --- | --- |

7.3

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava laajentamisesta muille sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyllä ilmoituslomakkeella. Viranomaisen on annettava kullekin laajentamiselle sen osoittava sarjanumero.

8.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

| 8.1 | Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien menettelyiden on vastattava vuoden 1958 sopimuksen 2 artiklassa ja liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja yleisiä määräyksiä ja täytettävä seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

8.1

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien menettelyiden on vastattava vuoden 1958 sopimuksen 2 artiklassa ja liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja yleisiä määräyksiä ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 8.2 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 5 vaatimukset. |
| --- | --- |

8.2

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 5 vaatimukset.

| 8.3 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kutakin tuotantoyksikköä koskevat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset tehdään tavanomaisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

8.3

Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kutakin tuotantoyksikköä koskevat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset tehdään tavanomaisesti kerran kahdessa vuodessa.

9.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 9.1 | Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdan 8 vaatimukset eivät täyty. |
| --- | --- |

9.1

Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdan 8 vaatimukset eivät täyty.

| 9.2 | Jos sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä tyyppihyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

9.2

Jos sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä tyyppihyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, jonka on edelleen ilmoitettava asiasta tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Ks. Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman liite 1 (R.E.3), asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

Lisäys 1

Image 60

  Kuva 1 Pysähdyksissä tehtävien kohtaamistestien järjestelyt

Sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| dw | ajoneuvon leveys |
| --- | --- |
| d25 % | etäisyys, joka vastaa 25:tä prosenttia ajoneuvon leveydestä |
| dNSP | ajoneuvon pientareenpuoleisen kyljen tason ja pientareenpuoleista välimatkaa edustavan tason välinen etäisyys, jonka oletusarvo on 0,5 m |
| dOSP | ajoneuvon kuljettajanpuoleisen kyljen tason ja kuljettajanpuoleista välimatkaa edustavan tason välinen etäisyys, jonka oletusarvo on 0,5 m |
| dTC | etuvälimatka kussakin testitapauksessa |
| dFSP | etäisyys ajoneuvon keulasta suurinta etuvälimatkaa edustavaan tasoon |
| dLPI | viimeistä tietopistettä (LPI) vastaava etäisyys |

dw

ajoneuvon leveys

d25 %

etäisyys, joka vastaa 25:tä prosenttia ajoneuvon leveydestä

dNSP

ajoneuvon pientareenpuoleisen kyljen tason ja pientareenpuoleista välimatkaa edustavan tason välinen etäisyys, jonka oletusarvo on 0,5 m

dOSP

ajoneuvon kuljettajanpuoleisen kyljen tason ja kuljettajanpuoleista välimatkaa edustavan tason välinen etäisyys, jonka oletusarvo on 0,5 m

dTC

etuvälimatka kussakin testitapauksessa

dFSP

etäisyys ajoneuvon keulasta suurinta etuvälimatkaa edustavaan tasoon

dLPI

viimeistä tietopistettä (LPI) vastaava etäisyys

Taulukko 1

Pysähdyksissä tehtävien kohtaamistestien testitapaukset

| Testitapaus | Pehmeä kohde (T) | Testitapauksessa sovellettava etäisyys (dTC) (m) | Kohtaamissuunta (c) | Pehmeän kohteen nopeus (v) (km/h) | Etäisyys viimeiseen tietopisteeseen (dLPI) (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lapsijalankulkija | 0,8 | Pientareen puoli | 3 | dNSP |
| 2 | Aikuinen jalankulkija | dFSP | Pientareen puoli | 3 | dNSP |
| 3 | Aikuinen pyöräilijä | 0,8 | Kuljettajan puoli | 3 | dOSP |
| 4 | Aikuinen pyöräilijä | dFSP | Pientareen puoli | 5 | dNSP |
| 5 | Aikuinen jalankulkija | 0,8 | Kuljettajan puoli | 5 | dOSP |
| 6 | Lapsijalankulkija | dFSP | Kuljettajan puoli | 5 | dOSP |

Testitapaus

Pehmeä kohde (T)

Testitapauksessa sovellettava etäisyys (dTC) (m)

Kohtaamissuunta (c)

Pehmeän kohteen nopeus (v) (km/h)

Etäisyys viimeiseen tietopisteeseen (dLPI) (m)

1

Lapsijalankulkija

0,8

Pientareen puoli

3

dNSP

2

Aikuinen jalankulkija

dFSP

Pientareen puoli

3

dNSP

3

Aikuinen pyöräilijä

0,8

Kuljettajan puoli

3

dOSP

4

Aikuinen pyöräilijä

dFSP

Pientareen puoli

5

dNSP

5

Aikuinen jalankulkija

0,8

Kuljettajan puoli

5

dOSP

6

Lapsijalankulkija

dFSP

Kuljettajan puoli

5

dOSP

Image 61

  Kuva 2 Pituussuuntaisten pyöräilijän kanssa tehtävien testien järjestelyt

Sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| d50 % | etäisyys, joka vastaa 50:tä prosenttia ajoneuvon leveydestä |
| --- | --- |
| pbrake | ajoneuvon jarrutustaso |
| pstop | ajoneuvon pysäytystaso |
| dFSP | etäisyys ajoneuvon pysäytystasosta suurinta etuvälimatkaa edustavaan tasoon |
| dclear | lisämatka, jonka verran pyöräilijää edustavaa testikohdetta siirretään, jotta ajoneuvon keulan ja pyöräilijää edustavan testikohteen takimmaisen pisteen väliseksi vapaaksi tilaksi saadaan vähintään 100 mm |
| pcyc | pyöräilijää edustavan testikohteen lähtöpiste määritettynä testikohteen vertailupisteen avulla |
| px | pysäytystason ja pyöräilijää edustavan testikohteen lähtöpisteen välinen etäisyys |
| py | ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja pyöräilijää edustavan testikohteen lähtöpisteen välinen etäisyys; ajoneuvon pientareenpuoleinen kylki edustaa positiivista suuntaa |
| dLPI | viimeisen tietopisteen (LPI) etäisyys ajoneuvon pysäytystasosta |

d50 %

etäisyys, joka vastaa 50:tä prosenttia ajoneuvon leveydestä

pbrake

ajoneuvon jarrutustaso

pstop

ajoneuvon pysäytystaso

dFSP

etäisyys ajoneuvon pysäytystasosta suurinta etuvälimatkaa edustavaan tasoon

dclear

lisämatka, jonka verran pyöräilijää edustavaa testikohdetta siirretään, jotta ajoneuvon keulan ja pyöräilijää edustavan testikohteen takimmaisen pisteen väliseksi vapaaksi tilaksi saadaan vähintään 100 mm

pcyc

pyöräilijää edustavan testikohteen lähtöpiste määritettynä testikohteen vertailupisteen avulla

px

pysäytystason ja pyöräilijää edustavan testikohteen lähtöpisteen välinen etäisyys

py

ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja pyöräilijää edustavan testikohteen lähtöpisteen välinen etäisyys; ajoneuvon pientareenpuoleinen kylki edustaa positiivista suuntaa

dLPI

viimeisen tietopisteen (LPI) etäisyys ajoneuvon pysäytystasosta

Taulukko 2

Pituussuuntaisten pyöräilijän kanssa tehtävien testien testitapaukset

| Testitapaus | Testikohde (T) | Pyöräilijän lähtöpisteen sijainti edessä (px) (m) | Pyöräilijän lähtöpisteen sijainti sivulla (py) (m) | Etäisyys viimeiseen tietopisteeseen (dLPI) (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aikuinen pyöräilijä | 0,8 + dclear | + d50 % | dFSP – 0,8 – dclear |
| 2 | Aikuinen pyöräilijä | 0,8 + dclear | 0,0 | dFSP – 0,8 – dclear |
| 3 | Aikuinen pyöräilijä | 0,8 + dclear | –d50 % | dFSP – 0,8 – dclear |
| 4 | Aikuinen pyöräilijä | dFSP – 0,1 | + d50 % | 0,1 |
| 5 | Aikuinen pyöräilijä | dFSP – 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| 6 | Aikuinen pyöräilijä | dFSP – 0,1 | –d50 % | 0,1 |

Testitapaus

Testikohde (T)

Pyöräilijän lähtöpisteen sijainti edessä (px) (m)

Pyöräilijän lähtöpisteen sijainti sivulla (py) (m)

Etäisyys viimeiseen tietopisteeseen (dLPI) (m)

1

Aikuinen pyöräilijä

0,8 + dclear

+ d50 %

dFSP – 0,8 – dclear

2

Aikuinen pyöräilijä

0,8 + dclear

0,0

dFSP – 0,8 – dclear

3

Aikuinen pyöräilijä

0,8 + dclear

–d50 %

dFSP – 0,8 – dclear

4

Aikuinen pyöräilijä

dFSP – 0,1

+ d50 %

0,1

5

Aikuinen pyöräilijä

dFSP – 0,1

0,0

0,1

6

Aikuinen pyöräilijä

dFSP – 0,1

–d50 %

0,1

---

LIITE 1

Ilmoitus

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Antaja: | (viranomaisen nimi)
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 62

Antaja:

(viranomaisen nimi)

...

...

...

| Aihe: Ajoneuvotyypin (2): | hyväksynnän myöntäminen |
| --- | --- |
| | hyväksynnän laajentaminen |
| | hyväksynnän epääminen |
| | hyväksynnän peruuttaminen |
| | tuotannon lopettaminen |

Aihe: Ajoneuvotyypin (2):

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

ajoneuvon liikkeellelähdön yhteydessä toimivan varoitusjärjestelmän (MOIS) osalta E-säännön nro 159 mukaisesti

Hyväksyntänumero: ...

| 1. | Tavaramerkki: ... |
| --- | --- |

1.

Tavaramerkki: ...

| 2. | Tyyppi ja kauppanimet: ... |
| --- | --- |

2.

Tyyppi ja kauppanimet: ...

| 3. | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

3.

Valmistajan nimi ja osoite: ...

| 4. | Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

4.

Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

| 5. | Ajoneuvon lyhyt kuvaus: ... |
| --- | --- |

5.

Ajoneuvon lyhyt kuvaus: ...

| 6. | Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi: ... |
| --- | --- |

6.

Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi: ...

| 7. | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: ... |
| --- | --- |

7.

Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: ...

| 8. | Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä: ... |
| --- | --- |

8.

Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä: ...

| 9. | Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ... |
| --- | --- |

9.

Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...

| 10. | Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan): ... |
| --- | --- |

10.

Laajentamisen syyt (tapauksen mukaan): ...

| 11. | Hyväksyntä myönnetään/evätään MOIS-järjestelmän osalta:2... |
| --- | --- |

11.

Hyväksyntä myönnetään/evätään MOIS-järjestelmän osalta:2...

| 12. | Paikka: ... |
| --- | --- |

12.

Paikka: ...

| 13. | Päiväys: ... |
| --- | --- |

13.

Päiväys: ...

| 14. | Allekirjoitus: ... |
| --- | --- |

14.

Allekirjoitus: ...

| 15. | Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero: ... |
| --- | --- |

15.

Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu hyväksyntänumero: ...

| 16. | Huomautukset: ... |
| --- | --- |

16.

Huomautukset: ...

---

(1)  Distinguishing number of the country which has granted/extended/refused/withdrawn an approval (see approval provisions in this Regulation).

(2)  Strike out what does not apply.

---

LIITE 2

Hyväksyntämerkit

(ks. tämän säännön kohdat 4.5–4.5.2)

Image 63

a = vähintään 8 mm

Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty ajoneuvon liikkeellelähdön yhteydessä toimivan varoitusjärjestelmän (MOIS) osalta Belgiassa (E 6) E-säännön nro 159 mukaisesti. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty E-säännön nro 159 muutossarjan alkuperäisen version vaatimusten mukaisesti.

Image 64

a ≥ 8 mm

Edellä oleva yksilöllinen tunniste osoittaa, että kyseinen tyyppi on hyväksytty ja tyyppihyväksyntää koskevat asianmukaiset tiedot ovat saatavilla UN/ECE:n suojatusta internettietokannasta käyttämällä yksilöllistä tunnistetta 270650. Yksilöllisen tunnisteen alussa mahdollisesti olevat nollat voidaan jättää pois hyväksyntämerkistä.

---

LIITE 3

Testausmenetelmä kuolleen kulman rajan määrittämiseksi

1.   KUOLLEEN KULMAN RAJA

Tämän säännön kohdassa 2.22 määritelty kuolleen kulman raja voidaan määrittää tässä liitteessä kuvatulla tavalla.

2.   TESTAUSMENETELMÄT

| 2.1 | Testikappaleen on oltava poikkileikkaukseltaan pyöreä lieriö, jonka ulkoläpimitta on 50 ± 2 mm ja jossa on 10 ± 2 mm korkea rengas, joka erottuu väriltään testikappaleen muusta osasta ja jonka alareuna on 900 ± 2 mm:n korkeudella testikappaleen pohjasta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Testausolosuhteiden on oltava tämän säännön kohdassa 6.2 kuvatun mukaiset. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ajoneuvon testauskunnon on oltava tämän säännön kohdassa 6.3 kuvatun mukainen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Testausalue on merkittävä tämän liitteen kuvan 1 mukaisesti.




  Kuva 1 Kuolleen kulman rajan testausalue




  Sovelletaan seuraavia määritelmiä:







  dw | ajoneuvon leveys |
| --- | --- | --- |
| dNSP | ajoneuvon pientareenpuoleisen kyljen tason ja pientareenpuoleista välimatkaa edustavan tason välinen etäisyys, jonka oletusarvo on 0,5 m |
| dOSP | ajoneuvon kuljettajanpuoleisen kyljen tason ja kuljettajanpuoleista välimatkaa edustavan tason välinen etäisyys, jonka oletusarvo on 0,5 m |
| dFSP | etäisyys ajoneuvon keulasta suurinta etuvälimatkaa edustavaan tasoon |

2.4

Image 65

  Kuva 1 Kuolleen kulman rajan testausalue

Sovelletaan seuraavia määritelmiä:

dw

ajoneuvon leveys

dNSP

ajoneuvon pientareenpuoleisen kyljen tason ja pientareenpuoleista välimatkaa edustavan tason välinen etäisyys, jonka oletusarvo on 0,5 m

dOSP

ajoneuvon kuljettajanpuoleisen kyljen tason ja kuljettajanpuoleista välimatkaa edustavan tason välinen etäisyys, jonka oletusarvo on 0,5 m

dFSP

etäisyys ajoneuvon keulasta suurinta etuvälimatkaa edustavaan tasoon

| 2.5 | Silmien vertailupisteenä käytetään tämän säännön kohdassa 2.11 määriteltyä pistettä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Testausmenettely |
| --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | Sijoitetaan 35 mm:n tai suuremman kuva-alan tavanomainen kamera, videokamera tai vastaava digitaalinen laite siten, että kameran kuvatason keskus osuu silmien vertailupisteeseen.
  Kameran on pystyttävä näkemään testikappale kaikissa mahdollisissa testattavissa sijoituspaikoissa. Jos kameran asentoa on muutettava kaikkien mahdollisten testattavien sijoituspaikkojen saamiseksi sen näkökenttään, on varmistettava, että kameran kuvatason keskus osuu kaikissa asennoissa silmien vertailupisteeseen. |
| --- | --- |

2.6.1

Kameran on pystyttävä näkemään testikappale kaikissa mahdollisissa testattavissa sijoituspaikoissa. Jos kameran asentoa on muutettava kaikkien mahdollisten testattavien sijoituspaikkojen saamiseksi sen näkökenttään, on varmistettava, että kameran kuvatason keskus osuu kaikissa asennoissa silmien vertailupisteeseen.

| 2.6.2 | Kirjataan testikappaleen koko renkaan näkyvyys silmän vertailupisteestä kaikkien sellaisten testikappaleen sijaintipaikkojen osalta, jotka ovat alueella, jota rajaavat suurinta ja pienintä etuvälimatkaa sekä pientareen- ja kuljettajan puoleista välimatkaa edustavat tasot. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Liikutetaan testikappaletta pienintä etuvälimatkaa edustavalta tasolta alkaen poispäin ajoneuvosta arviointitasolla, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa, kunnes saavutetaan suurinta etuvälimatkaa edustava taso. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | Kirjataan testikappaleen renkaan näkyvyys enintään 150 mm:n välein arviointitasoa pitkin. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | Toistetaan menettelyt arviointitasoilla, jotka sijaitsevat pientareen- ja kuljettajan puoleista välimatkaa edustavien tasojen välissä enintään 150 mm:n etäisyydellä toisistaan. |
| --- | --- |

2.6.5

| 2.6.6 | Tutkimuslaitos voi pitää myös muita kuin edellä mainittuja menetelmiä – kuten CAD- tai laserpohjaisia menetelmiä – vastaavina, jos sille toimitetaan asiakirjanäyttöä sen osoittamiseksi, että tässä liitteessä kuvattujen testausmenettelyjen vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

2.6.6

3.   KUOLLEEN KULMAN RAJAN MÄÄRITTÄMINEN

| 3.1 | Kuolleen kulman alueen määrittävät kaikki sellaiset testikappaleen sijaintipaikat, joissa testikappaleen rengas ei ole kokonaan näkyvissä silmän vertailupisteestä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kuolleen kulman rajan määrittää ensimmäinen kuolleen kulman alueen ulkopuolinen sijaintipaikka, jossa testikappaleen rengas on kokonaan näkyvissä silmän vertailupisteestä. |
| --- | --- |

3.2

---