# Euroopan unionin L 34/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.034.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 34 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta9. helmikuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.034.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 34

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta9. helmikuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2011/87/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, Euroopan unionin ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen kauppaa koskeviin määräyksiin liittyviin riitoihin sovellettavan riitojenratkaisumenettelyn käyttöönottoa koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta unionin puolesta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 109/2011, annettu 27 päivänä tammikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen roiskeenestojärjestelmien tyyppihyväksyntävaatimusten osalta (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 110/2011, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, eurooppalaisesta sosiaalisen suojelun integroidusta tilastointijärjestelmästä (ESSPROS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 458/2007 täytäntöönpanosta ESSPROS-järjestelmän nettososiaalietuuksia koskevaan moduuliin liittyvien tietojen toimitusmuotojen, toimitettavien tulosten ja laadunarviointiperusteiden osalta (
  1
  ) | 29 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 111/2011, annettu 7 päivänä helmikuuta 2011 tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 33 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 112/2011, annettu 7 päivänä helmikuuta 2011, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 35 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 113/2011, annettu 7 päivänä helmikuuta 2011, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 37 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 114/2011, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 39 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2011/10/EU, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta bifentriinin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komission direktiivi 2011/11/EU, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I ja I A (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komission direktiivi 2011/12/EU, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta fenoksikarbin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komission direktiivi 2011/13/EU, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta nonaanihapon lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  ) | 52 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/88/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2010, valtiontuesta C 1/09 (ex NN 69/08), jonka Unkari on myöntänyt MOL Nyrt:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3553)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/89/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, unionin Alankomaille myöntämästä rahoitusosuudesta Q-kuumeen tutkimukseen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 554) | 72 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2011/87/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, Euroopan unionin ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen kauppaa koskeviin määräyksiin liittyviin riitoihin sovellettavan riitojenratkaisumenettelyn käyttöönottoa koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta unionin puolesta

1

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 109/2011, annettu 27 päivänä tammikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen roiskeenestojärjestelmien tyyppihyväksyntävaatimusten osalta (
  1
  )

1

2

*

Komission asetus (EU) N:o 110/2011, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, eurooppalaisesta sosiaalisen suojelun integroidusta tilastointijärjestelmästä (ESSPROS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 458/2007 täytäntöönpanosta ESSPROS-järjestelmän nettososiaalietuuksia koskevaan moduuliin liittyvien tietojen toimitusmuotojen, toimitettavien tulosten ja laadunarviointiperusteiden osalta (
  1
  )

1

29

*

Komission asetus (EU) N:o 111/2011, annettu 7 päivänä helmikuuta 2011 tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

33

*

Komission asetus (EU) N:o 112/2011, annettu 7 päivänä helmikuuta 2011, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

35

*

Komission asetus (EU) N:o 113/2011, annettu 7 päivänä helmikuuta 2011, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

37

Komission asetus (EU) N:o 114/2011, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

39

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2011/10/EU, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta bifentriinin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  )

1

41

*

Komission direktiivi 2011/11/EU, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I ja I A (
  1
  )

1

45

*

Komission direktiivi 2011/12/EU, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta fenoksikarbin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  )

1

49

*

Komission direktiivi 2011/13/EU, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta nonaanihapon lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (
  1
  )

1

52

PÄÄTÖKSET

2011/88/EU

*

Komission päätös, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2010, valtiontuesta C 1/09 (ex NN 69/08), jonka Unkari on myöntänyt MOL Nyrt:lle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3553)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3553)

1

55

2011/89/EU

*

Komission päätös, annettu 8 päivänä helmikuuta 2011, unionin Alankomaille myöntämästä rahoitusosuudesta Q-kuumeen tutkimukseen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 554)

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 554)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä lokakuuta 2010,

Euroopan unionin ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen kauppaa koskeviin määräyksiin liittyviin riitoihin sovellettavan riitojenratkaisumenettelyn käyttöönottoa koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta unionin puolesta

(2011/87/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto valtuutti 24 päivänä helmikuuta 2006 komission käynnistämään neuvottelut Välimeren alueen kumppaneidensa kanssa kauppamääräyksiä koskevan riitojenratkaisumenettelyn käyttöönottamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto valtuutti 24 päivänä helmikuuta 2006 komission käynnistämään neuvottelut Välimeren alueen kumppaneidensa kanssa kauppamääräyksiä koskevan riitojenratkaisumenettelyn käyttöönottamiseksi.

| (2) | Komissio on käynyt neuvotteluja perustamissopimuksen 207 artiklan nojalla nimettyä komiteaa kuullen ja neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on käynyt neuvotteluja perustamissopimuksen 207 artiklan nojalla nimettyä komiteaa kuullen ja neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

| (3) | Nämä neuvottelut on saatettu päätökseen ja Euroopan unionin ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välinen pöytäkirja Euroopan yhteisöjen ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (1) kauppaa koskeviin määräyksiin liittyviin riitoihin sovellettavan riitojenratkaisumenettelyn käyttöönotosta, jäljempänä ’pöytäkirja’, parafoitiin 9 päivänä joulukuutta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Nämä neuvottelut on saatettu päätökseen ja Euroopan unionin ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välinen pöytäkirja Euroopan yhteisöjen ja sen jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (1) kauppaa koskeviin määräyksiin liittyviin riitoihin sovellettavan riitojenratkaisumenettelyn käyttöönotosta, jäljempänä ’pöytäkirja’, parafoitiin 9 päivänä joulukuutta 2009.

| (4) | Pöytäkirja olisi allekirjoitettava, |
| --- | --- |

(4)

Pöytäkirja olisi allekirjoitettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisen, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen kauppaa koskeviin määräyksiin liittyviin riitoihin sovellettavan riitojenratkaisumenettelyn käyttöönottoa koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, allekirjoittaminen sillä varauksella, että pöytäkirja tehdään (2).

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että pöytäkirja tehdään.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 25 päivänä lokakuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EYVL L 129, 15.5.2002, s. 3.

1

(2)  Pöytäkirjan teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.

2

---

ASETUKSET

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/2

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 109/2011,

annettu 27 päivänä tammikuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen roiskeenestojärjestelmien tyyppihyväksyntävaatimusten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetus (EY) N:o 661/2009 on erillisasetus, joka on annettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (2) (puitedirektiivi) mukaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetus (EY) N:o 661/2009 on erillisasetus, joka on annettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (2) (puitedirektiivi) mukaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi.

| (2) | Asetuksella (EY) N:o 661/2009 kumotaan tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien ja niiden perävaunujen roiskeenestojärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä maaliskuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/226/ETY (3). |
| --- | --- |

(2)

Asetuksella (EY) N:o 661/2009 kumotaan tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien ja niiden perävaunujen roiskeenestojärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä maaliskuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/226/ETY (3).

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 661/2009 vahvistetaan perussäännökset moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntävaatimuksille, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen roiskeenestojärjestelmiin ja roiskeenestojärjestelmiin, jotka ovat erillisiä teknisiä yksiköitä. Nyt on tarpeen vahvistaa kyseisessä tyyppihyväksynnässä sovellettavat menettelyt, testit ja vaatimukset. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 661/2009 vahvistetaan perussäännökset moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntävaatimuksille, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen roiskeenestojärjestelmiin ja roiskeenestojärjestelmiin, jotka ovat erillisiä teknisiä yksiköitä. Nyt on tarpeen vahvistaa kyseisessä tyyppihyväksynnässä sovellettavat menettelyt, testit ja vaatimukset.

| (4) | Tässä yhteydessä on aiheellista sisällyttää tähän asetukseen direktiivissä 91/226/ETY vahvistetut vaatimukset, joita on tarvittaessa mukautettu tieteen ja tekniikan kehitykseen. |
| --- | --- |

(4)

Tässä yhteydessä on aiheellista sisällyttää tähän asetukseen direktiivissä 91/226/ETY vahvistetut vaatimukset, joita on tarvittaessa mukautettu tieteen ja tekniikan kehitykseen.

| (5) | Tämän asetuksen soveltamisalan olisi vastattava asetuksen (EY) N:o 661/2009 soveltamisalaa: sen olisi siis koskettava ainoastaan luokan N ja O ajoneuvoja. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tämän asetuksen soveltamisalan olisi vastattava asetuksen (EY) N:o 661/2009 soveltamisalaa: sen olisi siis koskettava ainoastaan luokan N ja O ajoneuvoja. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tätä asetusta sovelletaan luokan N ja O ajoneuvoihin, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY liitteessä II, jotka on varustettu roiskeenestojärjestelmillä, sekä roiskeenestojärjestelmiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi luokan N ja O ajoneuvoihin.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ’roiskeenestojärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jonka tarkoituksena on vähentää liikkeellä olevan ajoneuvon renkaista ylöspäin roiskuvan veden sumuuntumista ja joka koostuu lokasuojasta, roiskeläpistä ja sivupelleistä, jotka on varustettu roiskeenestolaitteella; |
| --- | --- |

1)

’roiskeenestojärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jonka tarkoituksena on vähentää liikkeellä olevan ajoneuvon renkaista ylöspäin roiskuvan veden sumuuntumista ja joka koostuu lokasuojasta, roiskeläpistä ja sivupelleistä, jotka on varustettu roiskeenestolaitteella;

| 2) | ’lokasuojalla’ tarkoitetaan jäykkää tai puolijäykkää osaa, jonka tehtävänä on ottaa vastaan liikkuvan ajoneuvon renkaista ylöspäin roiskuva vesi ja suunnata se maata kohti ja joka voi olla täysin tai osittain integroitu ajoneuvon koriin tai muuhun osaan, kuten kuormalavaan; |
| --- | --- |

2)

’lokasuojalla’ tarkoitetaan jäykkää tai puolijäykkää osaa, jonka tehtävänä on ottaa vastaan liikkuvan ajoneuvon renkaista ylöspäin roiskuva vesi ja suunnata se maata kohti ja joka voi olla täysin tai osittain integroitu ajoneuvon koriin tai muuhun osaan, kuten kuormalavaan;

| 3) | ’roiskeläpällä’ tarkoitetaan joustavaa osaa, joka on kiinnitetty pystysuoraan pyörän taakse, alustan tai kuormalavan alaosaan tai lokasuojaan ja jonka tehtävänä on myös estää renkaan irrottamien pienten kappaleiden, erityisesti soran, sinkoutuminen ylöspäin tai sivusuuntaan muita tienkäyttäjiä kohti; |
| --- | --- |

3)

’roiskeläpällä’ tarkoitetaan joustavaa osaa, joka on kiinnitetty pystysuoraan pyörän taakse, alustan tai kuormalavan alaosaan tai lokasuojaan ja jonka tehtävänä on myös estää renkaan irrottamien pienten kappaleiden, erityisesti soran, sinkoutuminen ylöspäin tai sivusuuntaan muita tienkäyttäjiä kohti;

| 4) | ’roiskeenestolaitteella’ tarkoitetaan roiskeenestojärjestelmän osaa, joka voi olla ilman/veden erotin ja energianvaimennin; |
| --- | --- |

4)

’roiskeenestolaitteella’ tarkoitetaan roiskeenestojärjestelmän osaa, joka voi olla ilman/veden erotin ja energianvaimennin;

| 5) | ’ilman/veden erottimella’ tarkoitetaan sivupellin ja/tai roiskeläpän osaa, jonka läpi pääsevä ilma vähentää sumuuntuneen veden roiskumista; |
| --- | --- |

5)

’ilman/veden erottimella’ tarkoitetaan sivupellin ja/tai roiskeläpän osaa, jonka läpi pääsevä ilma vähentää sumuuntuneen veden roiskumista;

| 6) | ’energianvaimentimella’ tarkoitetaan lokasuojan ja/tai sivupellin ja/tai roiskeläpän osaa, joka ottaa vastaan vesiroiskeen energian vähentäen sumuuntuneen veden roiskumista; |
| --- | --- |

6)

’energianvaimentimella’ tarkoitetaan lokasuojan ja/tai sivupellin ja/tai roiskeläpän osaa, joka ottaa vastaan vesiroiskeen energian vähentäen sumuuntuneen veden roiskumista;

| 7) | ’sivupellillä’ tarkoitetaan likimain pystytasossa olevaa ajoneuvon keskiviivan suuntaista osaa, joka voi olla ajoneuvon roiskeläpän tai korin osa; |
| --- | --- |

7)

’sivupellillä’ tarkoitetaan likimain pystytasossa olevaa ajoneuvon keskiviivan suuntaista osaa, joka voi olla ajoneuvon roiskeläpän tai korin osa;

| 8) | ’ohjautuvilla pyörillä’ tarkoitetaan pyöriä, joita ohjataan ajoneuvon ohjauslaitteella; |
| --- | --- |

8)

’ohjautuvilla pyörillä’ tarkoitetaan pyöriä, joita ohjataan ajoneuvon ohjauslaitteella;

| 9) | ’kääntöakselilla’ tarkoitetaan akselia, joka kääntyy keskipisteessä olevan tapin varassa vaakasuorassa kaaressa; |
| --- | --- |

9)

’kääntöakselilla’ tarkoitetaan akselia, joka kääntyy keskipisteessä olevan tapin varassa vaakasuorassa kaaressa;

| 10) | ’itseohjautuvilla pyörillä’ tarkoitetaan pyöriä, joita ei ohjata ajoneuvon ohjauslaitteella ja jotka voivat kääntyä enintään 20° maan aiheuttaman kitkan vaikutuksesta; |
| --- | --- |

10)

’itseohjautuvilla pyörillä’ tarkoitetaan pyöriä, joita ei ohjata ajoneuvon ohjauslaitteella ja jotka voivat kääntyä enintään 20° maan aiheuttaman kitkan vaikutuksesta;

| 11) | ’nostettavalla akselilla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/27/EY (4) liitteessä I olevassa 2.15 kohdassa tarkoitettua akselia; |
| --- | --- |

11)

’nostettavalla akselilla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/27/EY (4) liitteessä I olevassa 2.15 kohdassa tarkoitettua akselia;

| 12) | ’kuormittamattomalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa tarkoitettua ajokuntoista ajoneuvoa; |
| --- | --- |

12)

’kuormittamattomalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa tarkoitettua ajokuntoista ajoneuvoa;

| 13) | ’kulutuspinnalla’ tarkoitetaan neuvoston direktiivin 92/23/ETY (5) liitteessä II olevassa 2.8 kohdassa tarkoitettua renkaan osaa; |
| --- | --- |

13)

’kulutuspinnalla’ tarkoitetaan neuvoston direktiivin 92/23/ETY (5) liitteessä II olevassa 2.8 kohdassa tarkoitettua renkaan osaa;

| 14) | ’roiskeenestolaitetyypillä’ tarkoitetaan laitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien pääominaisuuksiensa osalta:






  a) | fyysinen periaate, jota käytetään roiskeiden vähentämiseksi (vesienergian vaimennus, ilman/veden erottaminen), |
| --- | --- | --- |

14)

’roiskeenestolaitetyypillä’ tarkoitetaan laitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien pääominaisuuksiensa osalta:

a)

fyysinen periaate, jota käytetään roiskeiden vähentämiseksi (vesienergian vaimennus, ilman/veden erottaminen),

| b) | materiaalit, |
| --- | --- |

b)

materiaalit,

| c) | muoto, |
| --- | --- |

c)

muoto,

| d) | mitat, siltä osin, kuin ne voivat vaikuttaa materiaalin käyttäytymiseen; |
| --- | --- |

d)

mitat, siltä osin, kuin ne voivat vaikuttaa materiaalin käyttäytymiseen;

| 15) | ’puoliperävaunun vetoajoneuvolla’ tarkoitetaan direktiivin 97/27/EY liitteessä I olevassa 2.1.1.2.2 kohdassa tarkoitettua vetoajoneuvoa; |
| --- | --- |

15)

’puoliperävaunun vetoajoneuvolla’ tarkoitetaan direktiivin 97/27/EY liitteessä I olevassa 2.1.1.2.2 kohdassa tarkoitettua vetoajoneuvoa;

| 16) | ’suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla (M)’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa, sellaisena kuin se on kuvattu direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevassa 2.8 kohdassa; |
| --- | --- |

16)

’suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla (M)’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa, sellaisena kuin se on kuvattu direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevassa 2.8 kohdassa;

| 17) | ’ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan roiskeeneston osalta valmiita, keskeneräisiä tai valmistuneita ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien ominaisuuksien suhteen:






  — | ajoneuvoon asennetun roiskeenestolaitteen tyyppi, |
| --- | --- | --- |

17)

’ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan roiskeeneston osalta valmiita, keskeneräisiä tai valmistuneita ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien ominaisuuksien suhteen:

—

ajoneuvoon asennetun roiskeenestolaitteen tyyppi,

| — | valmistajan käyttämä roiskeenestojärjestelmän tyyppinimitys. |
| --- | --- |

—

valmistajan käyttämä roiskeenestojärjestelmän tyyppinimitys.

3 artikla

Ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntä roiskeenestojärjestelmien osalta

1.   Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen roiskeenestojärjestelmien osalta.

2.   Hakemus on laadittava liitteessä I olevassa 1 osassa esitetyn ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.

3.   Jos asiaankuuluvat tämän asetuksen liitteissä III ja V vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntä ja annettava tyyppihyväksyntänumero direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.

Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

4.   Edellä olevan 3 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu liitteessä I olevassa 2 osassa annetun mallin mukaisesti.

4 artikla

Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä roiskeenestojärjestelmien osalta

1.   Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava roiskeenestojärjestelmätyyppiä koskeva erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntähakemus hyväksyntäviranomaiselle.

Hakemus on laadittava liitteessä II olevassa 1 osassa annetun ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.

2.   Jos asiaankuuluvat tämän asetuksen liitteissä III ja IV vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä ja annettava tyyppihyväksyntänumero direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.

Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle erillisen teknisen yksikön tyypille.

3.   Edellä olevan 2 kohdan soveltamista varten hyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu liitteessä I olevassa 2 osassa annetun mallin mukaisesti.

5 artikla

Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki

Jokaisessa erillisessä teknisessä yksikössä, joka on tämän asetuksen mukaisesti hyväksytyn tyypin mukainen, on oltava liitteessä II olevassa 3 osassa vahvistettu erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki.

6 artikla

Direktiivin 91/226/ETY mukaisesti annettujen hyväksyntien voimassaolo ja laajentaminen

Kansallisten viranomaisten on sallittava sellaisten ajoneuvojen ja erillisten teknisten yksiköiden myynti ja käyttöönotto, jotka on tyyppihyväksytty direktiivin 91/226/ETY mukaisesti ennen 1 päivää marraskuuta 2012 ja edelleen myönnettävä hyväksyntien laajennuksia kyseisille ajoneuvoille ja erillisille teknisille yksiköille direktiivin 91/226/ETY mukaisesti.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  EYVL L 103, 23.4.1991, s. 5.

3

(4)  EYVL L 233, 25.8.1997, s. 1.

4

(5)  EYVL L 129, 14.5.1992, s. 95.

5

---

LIITE I

AJONEUVOJEN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ ROISKEENESTOJÄRJESTELMIEN OSALTA KOSKEVAT HALLINNOLLISET ASIAKIRJAT

1   OSA

Ilmoituslomake

MALLI

Ilmoituslomake nro ... ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnästä roiskeenestojärjestelmien osalta. (1)

Seuraavat tiedot on toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

0.   YLEISTÄ

0.1   Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

0.2   Tyyppi: ...

0.2.1   Kaupalliset nimet (jos saatavissa): ...

0.3   Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon(b) ...

0.3.1   Kyseisen merkinnän sijainti: ...

0.4   Ajoneuvoluokka(c): ...

0.5   Valmistajan nimi ja osoite: ...

0.8   Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

1.   AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET

1.1   Valokuvat ja/tai piirustukset tyyppiä edustavasta ajoneuvosta: ...

1.3   Akselien ja pyörien lukumäärä: ...

1.3.1   Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: ...

1.3.2   Ohjattavien akselien lukumäärä ja sijainti: ...

2.   MASSAT JA MITAT(f)(g)

(kg, mm) (viitataan piirustukseen tarvittaessa)

2.1   Akselivälit (täysin kuormitettuna)(g)(l): ...

2.6   Massa ajokunnossa (kunkin variantin suurin ja pienin arvo). Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin luokkaan M1 kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä, jos sellainen on asennettu, ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsen, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle)(h) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ...

2.6.1   Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): ...

2.8   Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna(i)(3): ...

9.   KORI

9.20   Roiskeenestojärjestelmä ...

9.20.0   Roiskeenestojärjestelmä: kyllä/ei/keskeneräinen(1) ...

9.20.1   Lyhyt kuvaus ajoneuvon roiskeenestojärjestelmästä ja sen osista: ...

9.20.2   Roiskeenestojärjestelmän ja sen sijainnin ajoneuvossa osoittavat yksityiskohtaiset piirustukset, joista näkyvät asetuksen (EU) N:o 109/2011 liitteen VI kuvissa tarkoitetut mitat ja joissa otetaan huomioon äärimmäiset rengas-pyöräyhdistelmät: ...

9.20.3   Roiskeenestojärjestelmien tyyppihyväksyntänumerot, jos on: ...

Päiväys, allekirjoitus

2   OSA

MALLI

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

Hyväksyntäviranomaisen leima

Ilmoitus ajoneuvotyypin

| — | EY-tyyppihyväksynnästä (2) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnästä (2)

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajentamisesta (2) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajentamisesta (2)

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (2) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (2)

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (2) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (2)

roiskeenestojärjestelmän osalta

asetuksen (EU) N:o .../... mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU) N:o .../... (2)

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Laajentamisen syy: ...

I   OSA

0.1   Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

0.2   Tyyppi: ...

0.2.1   Kaupalliset nimet (jos saatavissa): ...

0.3   Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon (3): ...

0.3.1   Kyseisen merkinnän sijainti: ...

0.4   Ajoneuvoluokka (4): ...

0.5   Valmistajan nimi ja osoite: ...

0.8   Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: ...

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

II   OSA

1.   Lisätiedot: katso lisäys.

2.   Testauksesta vastaava tekninen tutkimuslaitos: ...

3.   Testausselosteen päiväys: ...

4.   Testausselosteen numero: ...

5.   Mahdolliset huomautukset: katso lisäys.

6.   Paikka: ...

7.   Päiväys: ...

8.   Allekirjoitus: ...

9.   Liitteenä on luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa.

---

(1)  Jos kyseessä on luokkaan N1 kuuluva ajoneuvo tai luokkaan N2 kuuluva ajoneuvo, jonka suurin sallittu massa kuormattuna on enintään 7,5 tonnia ja johon sovelletaan tämän asetuksen liitteen IV 0.1 kohdassa vahvistettua poikkeusta, voidaan käyttää direktiivin 78/549/ETY liitteessä II vahvistettua ilmoituslomaketta.

(2)  Tarpeeton poistetaan.

(3)  Jos tunniste sisältää tämän ilmoituslomakkeen tarkoittaman ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvauksen kannalta tarpeettomia merkkejä, ne on korvattava asiakirjoissa tunnuksella ’?’ (esim. ABC??123??).

(4)  Direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa A osassa annetun määritelmän mukaisesti.

Lisäys

EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro...

1.   Lisätiedot

1.1   Roiskeenestolaitteiden ominaisuudet (tyyppi, lyhyt kuvaus, tavaramerkki tai myyntinimitys, osan tyyppihyväksyntänumerot):

5.   Huomautukset (jos on):

---

LIITE II

HALLINNOLLISET ASIAKIRJAT ROISKEENESTOJÄRJESTELMIEN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ ERILLISENÄ TEKNISENÄ YKSIKKÖNÄ VARTEN

1   OSA

Ilmoituslomake

MALLI

Ilmoituslomake nro ... roiskeenestojärjestelmien EY-tyyppihyväksynnästä erillisenä teknisenä yksikkönä.

Seuraavat tiedot on toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetuissa järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

0.   YLEISTÄ

0.1   Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

0.2   Tyyppi: ...

0.5   Valmistajan nimi ja osoite: ...

0.7   EY-tyyppihyväksymismerkinnän sijainti ja kiinnitystapa, jos kyseessä on osa tai erillinen tekninen yksikkö: ...

0.8   Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

1.   LAITTEEN KUVAUS

1.1   Roiskeenestolaitteen tekninen kuvaus, josta käy ilmi sen fyysinen toimintaperiaate sekä testi, joka sille on suoritettava: ...

1.2   Käytetyt materiaalit: ...

1.3   Yksi tai useampi tunnistusta varten riittävän yksityiskohtainen ja suurikokoinen piirustus. Piirustuksissa on osoitettava osan EY-tyyppihyväksyntämerkin sijoituspaikka. ...

Päiväys

Allekirjoitus

2   OSA

MALLI

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

Hyväksyntäviranomaisen leima

Ilmoitus roiskeenestojärjestelmätyypin

| — | EY-tyyppihyväksynnästä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnästä (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

osana/erillisenä teknisenä yksikkönä

asetuksen (EU) N:o .../... mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU) N:o .../... (1)

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Laajentamisen syy: ...

I   OSA

0.1   Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

0.2   Tyyppi: ...

0.3   Tyypin tunniste, jos se on merkitty erilliseen tekniseen yksikköön (2): ...

0.3.1   Kyseisen merkinnän sijainti: ...

0.5   Valmistajan nimi ja osoite: ...

0.7   EY-hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: ...

0.8   Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: ...

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

II   OSA

1.   Lisätietoja (tapauksen mukaan): katso lisäys.

2.   Testauksesta vastaava tekninen tutkimuslaitos: ...

3.   Testausselosteen päiväys: ...

4.   Testausselosteen numero: ...

5.   Mahdolliset huomautukset: katso lisäys.

6.   Paikka: ...

7.   Päiväys: ...

8.   Allekirjoitus: ...

9.   Liitteenä on luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa.

Lisäys

EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ...

1.   Lisätiedot

1.1   Laitteen toimintaperiaate: energianvaimennus / ilman ja veden erotus (3):

1.2   Roiskeenestolaitteiden ominaisuudet (lyhyt kuvaus, tavaramerkki tai myyntinimitys, numerot):

5.   Mahdolliset huomautukset:

3   OSA

OSA

Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki

Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki

1.   Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki koostuu seuraavista:

1.1   Suorakulmio, jonka sisällä on pieni e-kirjain ja sen jäsenvaltion tunnusnumero, joka on myöntänyt erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksynnän

| 1 | Saksa |
| --- | --- |

1

Saksa

| 2 | Ranska |
| --- | --- |

2

Ranska

| 3 | Italia |
| --- | --- |

3

Italia

| 4 | Alankomaat |
| --- | --- |

4

Alankomaat

| 5 | Ruotsi |
| --- | --- |

5

Ruotsi

| 6 | Belgia |
| --- | --- |

6

Belgia

| 7 | Unkari |
| --- | --- |

7

Unkari

| 8 | Tšekki |
| --- | --- |

8

Tšekki

| 9 | Espanja |
| --- | --- |

9

Espanja

| 11 | Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

11

Yhdistynyt kuningaskunta

| 12 | Itävalta |
| --- | --- |

12

Itävalta

| 13 | Luxemburg |
| --- | --- |

13

Luxemburg

| 17 | Suomi |
| --- | --- |

17

Suomi

| 18 | Tanska |
| --- | --- |

18

Tanska

| 19 | Romania |
| --- | --- |

19

Romania

| 20 | Puola |
| --- | --- |

20

Puola

| 21 | Portugali |
| --- | --- |

21

Portugali

| 23 | Kreikka |
| --- | --- |

23

Kreikka

| 24 | Irlanti |
| --- | --- |

24

Irlanti

| 26 | Slovenia |
| --- | --- |

26

Slovenia

| 27 | Slovakia |
| --- | --- |

27

Slovakia

| 29 | Viro |
| --- | --- |

29

Viro

| 32 | Latvia |
| --- | --- |

32

Latvia

| 34 | Bulgaria |
| --- | --- |

34

Bulgaria

| 36 | Liettua |
| --- | --- |

36

Liettua

| 49 | Kypros |
| --- | --- |

49

Kypros

| 50 | Malta |
| --- | --- |

50

Malta

1.2   Suorakulmion läheisyydessä oleva ”perushyväksyntänumero”, joka sisältyy tyyppihyväksyntänumeron osaan 4 ja jota edeltävät kaksi numeroa ilmaisevat tälle asetukselle tai viimeisimmälle siihen tehdylle merkittävälle tekniselle muutokselle annetun sarjanumeron. Sarjanumero on tällä hetkellä 00.

2.   Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä roiskeenestolaitteeseen pysyvästi ja siten, että se on selvästi näkyvillä ja helposti luettavissa silloinkin, kun laite on asennettu ajoneuvoon.

3.   Seuraavassa on esimerkki erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkistä.

Esimerkki erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkistä

Esimerkki erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkistä

Image

Selityksiä

Selityksiä

| Selitys | Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkin on myöntänyt Alankomaat numerolla 0046. Ensimmäiset kaksi lukua (00) ilmoittavat, että kyseinen erillinen tekninen yksikkö on hyväksytty tämän asetuksen mukaisesti. Symboli ”A” ilmoittaa, että laite on tyypiltään energianvaimennin. |
| --- | --- |

Selitys

Erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntämerkin on myöntänyt Alankomaat numerolla 0046. Ensimmäiset kaksi lukua (00) ilmoittavat, että kyseinen erillinen tekninen yksikkö on hyväksytty tämän asetuksen mukaisesti. Symboli ”A” ilmoittaa, että laite on tyypiltään energianvaimennin.

---

(1)  Tarpeeton poistetaan.

1

(2)  Jos tyypin tunniste sisältää tämän ilmoituslomakkeen tarkoittaman ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvauksen kannalta tarpeettomia merkkejä, ne on korvattava asiakirjoissa tunnuksella ’?’ (esim. ABC??123??).

2

(3)  Tarpeeton poistetaan.

3

---

LIITE III

1   OSA

Roiskeenestolaitteita koskevat vaatimukset

0.   YLEISET VAATIMUKSET

0.1   Roiskeenestolaitteiden on oltava valmistettu siten, että ne toimivat kunnollisesti tavanomaisessa käytössä märällä tiellä. Niissä ei saa olla niiden kunnollista toimintaa haittaavia rakenne- tai valmistusvikoja.

1.   SUORITETTAVAT TESTIT

1.1   Roiskeenestolaitteille on niiden fyysisen toimintaperiaatteen mukaan suoritettava 2 ja 3 osassa esitetyt testit, joista on saatava kyseisten osien 5 kohdan mukaiset tulokset.

2.   OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

2.1   Valmistajan on tehtävä roiskeenestolaitteen tyyppiä koskeva osan EY-tyyppihyväksyntähakemus direktiivin 2007/46/EY 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2.2   Ilmoituslomakkeen malli on liitteessä II olevassa 1 osassa.

2.3   Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava

neljä näytettä, kolme testejä varten ja neljäs laboratorion säilytettäväksi jälkikäteen tehtävää tarkastusta varten. Laboratorio voi pyytää lisänäytteitä.

2.4   Merkinnät

2.4.1   Kaikkiin näytteisiin on kiinnitettävä pysyvä ja helposti luettava valmistajan tavaramerkki tai myyntinimitys ja tyyppinimitys ja varattava riittävän suuri tila osan EY-tyyppihyväksyntämerkille.

2.4.2   Hyväksyntämerkkiin on direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII olevan lisäyksen 1.3 kohdan mukaisesti lisättävä symboli ”A”, jos laite on tyypiltään energianvaimennin, ja symboli ”S”, jos laite on tyypiltään ilman/veden erotin.

2   OSA

Energiaa vaimentavan roiskeenestolaitetyypin testit

1.   PERIAATTEET

Testin tarkoituksena on mitata laitteen kyky pidättää sitä vasten suihkusarjana suunnattua vettä. Testauslaitteiston tarkoituksena on jäljitellä renkaan kulutuspinnan vaikutuksesta maasta roiskuvan veden määrän ja nopeuden osalta niitä olosuhteita, joissa laitteen on toimittava asennettuna ajoneuvoon.

2.   LAITTEET

Testauslaitteisto kuvataan liitteessä VI olevassa kuvassa 8.

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

3.1   Testit on suoritettava suljetussa tilassa, joissa ei esiinny ilman virtausta.

3.2   Testaustilan ja testattavien kappaleiden lämpötilan on oltava 21 (±3) °C.

3.3   Testeissä on käytettävä deionisoitua vettä.

3.4   Testikappaleet on kostutettava ennen kutakin testausta.

4.   MENETTELY

4.1   Kiinnitetään 500 (+ 0/– 5) mm:n levyinen ja 750 mm:n korkuinen näytekappale testattavaa materiaalia testauslaitteen pystylevyyn ja varmistetaan, että näyte on selvästi keruuastian reunojen sisäpuolella ja että mikään este ei voi muuttaa veden suuntaa ennen osumiskohtaa tai sen jälkeen.

4.2   Säädetään veden virtausmääräksi 0,675 (± 0,01) l/s ja suunnataan vähintään 90 l ja enintään 120 l vettä testattavaan kappaleeseen vaakasuunnassa 500 (± 2) mm:n etäisyydeltä (liite VI, kuva 8).

4.3   Annetaan veden valua kappaleelta keruuastiaan. Lasketaan säiliöön kertyneen veden prosenttiosuus suihkutetun veden määrästä.

4.4   Testataan kappale 4.2 ja 4.3 kohdan mukaisesti viisi kertaa. Lasketaan viidessä testissä saatujen prosenttiosuuksien keskiarvo.

5.   TULOKSET

5.1   Edellä olevan 4.4 kohdan mukaisesti lasketun keskimääräisen prosenttiosuuden on oltava vähintään 70 %.

5.2   Jos suurin ja pienin viidessä testissä saatu kertyneen veden prosenttiosuus poikkeaa yli 5 % keskimääräisestä prosenttiosuudesta, viiden testin sarja on uusittava.

Jos kertyneen veden suurin ja pienin prosenttiosuus poikkeaa toisessakin viiden testin sarjassa yli 5 % keskimääräisestä prosenttiosuudesta ja jos alempi arvo ei täytä 5.1 kohdan vaatimusta, tyyppihyväksyntä on evättävä.

5.3   Tarkistetaan, vaikuttaako testattavan laitteen pystyasento saatuihin tuloksiin. Jos vaikuttaa, toistetaan 4.1–4.4 kohdassa kuvailtu menettely asennoissa, joissa kertyneen veden määrä on suurin ja pienin; 5.2 kohdan vaatimukset ovat tällöinkin voimassa.

Keskimääräisenä prosenttiosuutena pidetään sitten yksittäisten tulosten keskiarvoa. Sen on oltava vähintään 70.

3   OSA

Ilman/veden erottavan roiskeenestolaitetyypin testit

1.   PERIAATE

Testin tarkoituksena on määrittää huokoisen materiaalin kyky pidättää sitä vasten paineistetun ilma-vesisuihkuttimen avulla suihkutettua vettä.

Testauslaitteiden tarkoituksena on jäljitellä renkaista roiskuvan veden määrän ja nopeuden osalta olosuhteita, joissa materiaalin olisi toimittava ajoneuvoon asennettuna.

2.   LAITTEET

Testauslaitteisto kuvataan liitteessä VI olevassa kuvassa 9.

3.   TESTAUSOLOSUHTEET

3.1   Testit on suoritettava suljetussa tilassa, joissa ei esiinny ilman virtausta.

3.2   Testaustilan ja testattavien kappaleiden lämpötilan on oltava 21 (±3) °C.

3.3   Testeissä on käytettävä deionisoitua vettä.

3.4   Testikappaleet on kostutettava ennen kutakin testausta.

4.   MENETTELY

4.1   Kiinnitetään 305 × 100 mm:n suuruinen näyte testauslaitteistoon pystysuoraan ja tarkastetaan, ettei näytteen ja ylemmän kaarilevyn välissä ole tyhjää tilaa ja että keruuastia on kunnolla paikallaan. Täytetään suihkuttimen säiliöön 1 ± 0,005 litraa vettä ja sijoitetaan suihkutin kuvassa esitetyn mukaiseen asentoon.

4.2   Suihkutin on säädettävä seuraavasti:

paine (suihkuttimessa): 5 bar + 10 % /– 0 %

virtausmäärä: 1 l/min ± 5 sekuntia

suihkutusalue: pyöreä, läpimitta 50 ± 5 mm 200 ± 5 mm:n etäisyydellä näytekappaleesta, suuttimen läpimitta 5 ± 0,1 mm.

4.3   Suihkutetaan, kunnes vesisumua ei enää esiinny, ja merkitään aika muistiin. Annetaan veden valua kappaleesta astiaan 60 sekunnin ajan ja mitataan astiaan kertyneen veden määrä. Mitataan suihkuttimen säiliöön jääneen veden määrä. Lasketaan astiaan kertyneen veden prosenttiosuus suihkutetun veden määrästä.

4.4   Suoritetaan testi viisi kertaa ja lasketaan astiaan kertyneen veden keskimääräinen prosenttiosuus. Tarkistetaan ennen jokaista testiä, että keruuastia, suihkuttimen säiliö ja mitta-astia ovat kuivat.

5.   TULOKSET

5.1   Edellä olevan 4.4 kohdan mukaisesti lasketun keskimääräisen prosenttiosuuden on oltava vähintään 85 %.

5.2   Jos suurin ja pienin viidessä testissä saatu kertyneen veden prosenttiosuus poikkeaa yli 5 % keskimääräisestä prosenttiosuudesta, viiden testin sarja on uusittava. Jos kertyneen veden suurin ja pienin prosenttiosuus poikkeaa toisessakin viiden testin sarjassa yli 5 % keskimääräisestä prosenttiosuudesta ja jos alempi arvo ei vastaa 5.1 kohdan vaatimusta, tyyppihyväksyntä on evättävä.

5.3   Jos laitteen pystyasento vaikuttaa saatuihin tuloksiin, 4.1–4.4 kohdassa esitetty menettely on uusittava asennoissa, joissa on saatu kertyneen veden suurin ja pienin prosenttiosuus; 5.2 kohdan vaatimukset ovat tällöinkin voimassa.

Kunkin testin tulosten esittämisessä sovelletaan 5.1 kohdan vaatimusta.

---

LIITE IV

Ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää roiskeenestojärjestelmien osalta koskevat vaatimukset

0.   YLEISTÄ

0.1   Luokkiin N ja O kuuluvat ajoneuvot, lukuun ottamatta direktiivin 2007/46/EY liitteen II mukaisia maastoajoneuvoja, on varustettava roiskeenestojärjestelmillä siten, että ne täyttävät tässä liitteessä vahvistetut vaatimukset. Alusta-ohjaamorakenteisissa ajoneuvoissa näitä vaatimuksia ei ole pakko soveltaa muihin kuin ohjaamon kohdalla oleviin pyöriin.

Luokkiin N1 ja N2 kuuluviin ajoneuvoihin, joiden suurin sallittu massa kuormitettuna on enintään 7,5 tonnia, voidaan valmistajan pyynnöstä soveltaa tämän asetuksen vaatimusten sijasta neuvoston direktiivin 78/549/ETY (1) vaatimuksia.

0.2   Tässä liitteessä esitetyt 2 artiklan 4 kohdassa määriteltyjä roiskeenestolaitteita koskevat vaatimukset eivät ole pakollisia luokkiin N, O1 ja O2 kuuluville ajoneuvoille, joiden suurin sallittu massa kuormitettuna on enintään 7,5 tonnia, alusta-ohjaamorakenteisille ajoneuvoille, korittomille ajoneuvoille eivätkä ajoneuvoille, joiden käyttötarkoitukseen roiskeenestolaitteet eivät sovellu. Jos laitteita kuitenkin asennetaan mainittuihin ajoneuvoihin, niiden on täytettävä tämän asetuksen vaatimukset.

1.   Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo, johon on asennettu roiskeenestojärjestelmä.

YLEISET VAATIMUKSET

2.   AKSELIT

2.1   Nostettavat akselit

Jos ajoneuvoon on asennettu yksi tai useampi nostettava akseli, roiskeenestojärjestelmän on peitettävä kaikki pyörät, kun akseli on laskettu alas, ja pyörien kosketettava maata, kun akseli on nostettu.

2.2   Itseohjautuvat akselit

Tässä asetuksessa kääntyvää itseohjautuvaa akselia pidetään ja käsitellään ohjautuvilla pyörillä varustettuna akselina.

Jos ajoneuvoon on asennettu itseohjautuva akseli, roiskeenestojärjestelmän on vastattava muilla kuin ohjautuvilla pyörillä varustettua akselia koskevia vaatimuksia, jos se on asennettu olkatapeille. Muussa tapauksessa sen on vastattava ohjautuvia pyöriä koskevia vaatimuksia.

3.   SIVUPELLIN SIJAINTI

Renkaan ulkosyrjää (kun huomioon ei oteta mahdollista maanpinnan lähellä olevaa renkaan pullistumaa) sivuavan pituussuuntaisen tason ja sivupellin sisäreunan välinen etäisyys ”c” saa olla enintään 100 mm (liite VI, kuvat 1 a ja 1 b).

4.   AJONEUVON KUNTO

Tämän asetuksen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi edellytetään, että ajoneuvo on seuraavassa kunnossa:

| a) | ajoneuvon on oltava kuormittamaton ja pyörien suunnattuna suoraan eteenpäin |
| --- | --- |

a)

ajoneuvon on oltava kuormittamaton ja pyörien suunnattuna suoraan eteenpäin

| b) | puoliperävaunujen osalta kuormapintojen on oltava vaakasuorassa |
| --- | --- |

b)

puoliperävaunujen osalta kuormapintojen on oltava vaakasuorassa

| c) | renkaissa on oltava tavanomainen paine. |
| --- | --- |

c)

renkaissa on oltava tavanomainen paine.

5.   ROISKEENESTOJÄRJESTELMÄT

5.1   Roiskeenestojärjestelmän on vastattava 6 tai 8 kohdan vaatimuksia.

5.2   Korin pohjan tai kuormapinnan alaosan peitossa olevien muiden kuin ohjautuvien tai itseohjautuvien pyörien roiskeenestojärjestelmien on vastattava joko 6 tai 8 kohdan vaatimuksia tai 7 kohdan vaatimuksia.

ERITYISVAATIMUKSET

6.   Ohjautuvilla, itseohjautuvilla ja muilla kuin ohjautuvilla pyörillä varustettujen akseleiden energiaa vaimentavia roiskeenestojärjestelmiä koskevat vaatimukset

6.1   Lokasuojat

6.1.1   Lokasuojien on peitettävä välittömästi pyörän tai pyörien yläpuolella, edessä ja takana oleva vyöhyke seuraavalla tavalla:

| a) | Sekä yhden että usean akselin tapauksessa etureunan C on ulotuttava eteenpäin linjaan O–Z niin, että kulma Θ (theta) on enintään 45° vaakatasosta ylöspäin.
  Takareunan (liite VI, kuva 2) on ulotuttava alaspäin siten, että se on enintään 100 mm pyörän keskipisteen kautta kulkevan vaakasuoran linjan yläpuolella. |
| --- | --- |

a)

Sekä yhden että usean akselin tapauksessa etureunan C on ulotuttava eteenpäin linjaan O–Z niin, että kulma Θ (theta) on enintään 45° vaakatasosta ylöspäin.

Takareunan (liite VI, kuva 2) on ulotuttava alaspäin siten, että se on enintään 100 mm pyörän keskipisteen kautta kulkevan vaakasuoran linjan yläpuolella.

| b) | Jos akseleita on useita, kulmaan Θ liittyvä vaatimus koskee vain etumaista akselia ja takareunan korkeuteen liittyvä vaatimus vain takimmaista akselia. |
| --- | --- |

b)

Jos akseleita on useita, kulmaan Θ liittyvä vaatimus koskee vain etumaista akselia ja takareunan korkeuteen liittyvä vaatimus vain takimmaista akselia.

| c) | Lokasuojan kokonaisleveyden ”q” (liite VI, kuva 1 a) on peitettävä vähintään renkaan koko leveys ”b” ja paripyörien tapauksessa kahden renkaan koko leveys ”t”. Tässä otetaan huomioon valmistajan ilmoittamat rengas-pyöräyhdistelmän äärimitat. Mitat ”b” ja ”t” on mitattava pyörän navan korkeudelta, ottamatta huomioon renkaiden syrjien merkintöjä, vahvistuskaaria, suojavanteita jne. |
| --- | --- |

c)

Lokasuojan kokonaisleveyden ”q” (liite VI, kuva 1 a) on peitettävä vähintään renkaan koko leveys ”b” ja paripyörien tapauksessa kahden renkaan koko leveys ”t”. Tässä otetaan huomioon valmistajan ilmoittamat rengas-pyöräyhdistelmän äärimitat. Mitat ”b” ja ”t” on mitattava pyörän navan korkeudelta, ottamatta huomioon renkaiden syrjien merkintöjä, vahvistuskaaria, suojavanteita jne.

6.1.2   Lokasuojan takaosan etupuolelle on asennettava liitteessä III olevassa 2 osassa vahvistettujen vaatimusten mukainen roiskeenestolaite. Laitteen on ulotuttava lokasuojan sisäpuolella korkeudelle, jonka määrää pyörän keskipisteen kautta kulkeva suora linja, joka muodostaa vähintään 30° kulman vaakatasoon nähden (liite VI, kuva 3).

6.1.3   Jos lokasuojat muodostuvat useasta osasta, asennettujen osien välissä ei saa olla ajoneuvon liikkuessa roiskeita päästäviä aukkoja. Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos ajoneuvon ollessa kuormitettuna tai kuormittamattomana mikä tahansa renkaan keskustasta ulospäin suuntautuva säteittäinen vesisuihku renkaan vierintäpinnan koko leveydellä ja lokasuojan peittämällä alueella osuu aina roiskeenestojärjestelmään.

6.2   Sivupellit

6.2.1   Yksittäisakselien tapauksessa sivupellin alareuna ei kaikkein alimpia mahdollisesti pyöristettyjä reunoja lukuun ottamatta saa sijaita seuraavassa esitettyjen mittojen ja säteiden ulkopuolella mitattuna pyörän keskipisteestä (liite VI, kuva 2).

Ilmajousitus:

| a) | akselit, joihin on asennettu ohjautuvat tai itseohjautuvat pyörät: | etureunasta (ajoneuvon etuosaa kohti) (kärki C) |
| --- | --- | --- |

a)

akselit, joihin on asennettu ohjautuvat tai itseohjautuvat pyörät:

etureunasta (ajoneuvon etuosaa kohti) (kärki C)

| | takareunaan (ajoneuvon takaosaa kohti) (kärki A) |
| --- | --- |

takareunaan (ajoneuvon takaosaa kohti) (kärki A)

Rv ≤ 1,5 R

| b) | akselit, joihin on asennettu muut kuin ohjaavat pyörät: | etureunasta (kärki C) |
| --- | --- | --- |

b)

akselit, joihin on asennettu muut kuin ohjaavat pyörät:

etureunasta (kärki C)

| | takareunaan (kärki A) |
| --- | --- |

takareunaan (kärki A)

Rv ≤ 1,25 R

Mekaaninen jousitus:

| a) | yleinen tapaus} Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

a)

yleinen tapaus} Rv ≤ 1,8 R

| b) | muut kuin ohjautuvat pyörät ajoneuvoissa, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on suurempi kuin 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R |
| --- | --- |

b)

muut kuin ohjautuvat pyörät ajoneuvoissa, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on suurempi kuin 7,5 t} Rv ≤ 1,5 R

jossa R on ajoneuvoon asennetun renkaan säde ja Rv on säteenä ilmaistuna etäisyys sivupellin alareunaan.

6.2.2   Kun akseleita on useita, 6.2.1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei sovelleta alueeseen, joka on ensimmäisen ja viimeisen akselin keskustan kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välissä. Tällä alueella sivupelti voi olla suora roiskeenestojärjestelmän eheyden varmistamiseksi (liite VI, kuva 4).

6.2.3   Roiskeenestojärjestelmän (lokasuojan ja sivupellin) ylimmän ja alimman kohdan välisen etäisyyden mitattuna missä tahansa lokasuojaan nähden kohtisuorassa leikkauksessa (ks. liite VI, kuvat 1 a ja 2) on oltava vähintään 45 mm kaikissa pisteissä pyörän, usean akselin tapauksessa ensimmäisen pyörän, keskustan kautta kulkevan pystylinjan takana. Etäisyys voi asteittain pienentyä kyseisen linjan etupuolella.

6.2.4   Sivupeltien tai sivupeltien ja lokasuojien muiden osien välissä ei saa olla ajoneuvon liikkuessa roiskeita päästäviä aukkoja.

6.2.5   Kohtien 6.2.3 ja 6.2.4 vaatimuksista voidaan poiketa paikallisesti silloin, kun sivupelti koostuu erillisistä osista, jotka voivat liikkua toistensa suhteen.

6.2.6   Matala-alustaisten puoliperävaunujen, joissa kytkimen etureunan etäisyys maasta voi olla 1 100 mm tai pienempi (jotka on määritelty standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.20), vetovaunut voidaan suunnitella niin, että niihin ei sovelleta 6.1.1 kohdan a alakohdan, 6.1.3 kohdan ja 6.2.4 kohdan vaatimuksia. Jotta roiskeenestojärjestelmä ei vaurioituisi, lokasuojien ja sivupeltien ei tarvitse peittää suoraan renkaiden yläpuolella olevaa aluetta silloin, kun vetovaunuun on kiinnitetty puoliperävaunu. Näiden ajoneuvojen lokasuojien ja sivupeltien on kuitenkin täytettävä edellä olevissa kohdissa vahvistetut vaatimukset renkaiden etu- ja takapuolella sektorilla, jonka etäisyys pyörän keskustan kautta kulkevasta pystylinjasta on yli 60°.

Kyseiset ajoneuvot on näin ollen suunniteltava niin, että ne täyttävät ensimmäisessä kappaleessa vahvistetut vaatimukset silloin, kun niitä käytetään ilman puoliperävaunua.

Vaatimusten täyttämiseksi lokasuojissa ja sivupelleissä voi esimerkiksi olla irrotettava osa.

6.3   Roiskeläpät

6.3.1   Läpän leveyden on täytettävä mittaa ”q” koskeva 6.1.1 kohdan c alakohdan vaatimus, paitsi milloin läppä on lokasuojan sisäpuolella. Tällöin sen on oltava vähintään renkaan kulutuspinnan levyinen.

Roiskeläpän lokasuojan alapuolella sijaitsevan osan leveyden on täytettävä tässä kappaleessa esitetty vaatimus siten, että toleranssi kummallakin puolella on ± 10 mm.

6.3.2   Läpän tulee olla perusasennossaan suunnilleen pystysuorassa.

6.3.3   Roiskeläpän alareuna saa olla enintään 200 mm:n korkeudella maanpinnasta (liite VI, kuva 3).

Tämä etäisyys voi takimmaisessa akselissa olla enintään 300 mm, jos sivupellin alareunan säteisetäisyys Rv ei ylitä akselilla oleville pyörille asennettujen renkaiden säteen mittoja.

Roiskeläpän alareunan enimmäisetäisyys maanpinnasta voi olla 300 mm, jos valmistaja pitää sitä teknisesti tarpeellisena jousituksen ominaisuuksien vuoksi.

6.3.4   Roiskeläppä saa sijaita vaakatasossa mitattuna enintään 300 mm:n etäisyydellä renkaan takimmaisesta reunasta.

6.3.5   Jos usean akselin vierekkäisille akseleille asennettujen renkaiden välinen etäisyys ”d” on alle 250 mm, ainoastaan takimmainen pyöräpari varustetaan roiskeläpillä. Jos vierekkäisten akselien renkaiden välinen etäisyys ”d” on vähintään 250 mm, jokaisen pyörän takana on oltava roiskeläppä (liite VI, kuva 4).

6.3.6   Roiskeläppä saa taipua enintään 100 mm taaksepäin, kun siihen kohdistetaan 3 N:n suuruinen voima 100 mm:n suuruiselle läpän leveydelle; se kohdistetaan pisteeseen, joka sijaitsee 50 mm läpän alareunan yläpuolella.

6.3.7   Vaaditut vähimmäismitat täyttävän roiskeläpän koko etupuolelle on kiinnitettävä liitteessä III olevan 2 osan vaatimuksia vastaava roiskeenestolaite.

6.3.8   Lokasuojan takaosan alareunan ja roiskeläpän välissä ei saa olla roiskeita päästäviä aukkoja.

6.3.9   Jos roiskeenestolaite vastaa roiskeläpille asetettuja vaatimuksia (6.3 kohta), lisäroiskeläppää ei vaadita.

7.   Itseohjautuvilla ja muilla kuin ohjautuvilla pyörillä varustettujen akseleiden energiaa vaimentavia roiskeenestojärjestelmiä koskevat vaatimukset (ks. 6.2 kohta).

7.1   Lokasuojat

7.1.1   Lokasuojien on peitettävä kokonaisuudessaan renkaan tai renkaiden yläpuolinen alue. Suojien etu- ja takareunojen on ulotuttava vähintään renkaan tai renkaiden yläreunaa sivuavalle vaakatasolle (liite VI, kuva 5). Takareunan voi kuitenkin korvata roiskeläppä, jonka on ulotuttava lokasuojan (tai vastaavan osan) yläreunaan saakka.

7.1.2   Lokasuojan koko takaosan sisäpuolella on oltava liitteessä III olevan 2 osan vaatimuksia vastaava roiskeenestolaite.

7.2   Sivupellit

7.2.1   Jos yhden akselin tai usean akselin vierekkäisille akseleille asennettujen renkaiden väli on vähintään 250 mm, sivupeltien on peitettävä alue, joka ulottuu lokasuojan alaosasta sen yläosaan renkaan tai renkaiden yläreunan tangentin muodostamaan suoraan linjaan ja sijaitsee renkaan tai renkaiden yläreunan tangentin muodostaman pystysuoran linjan tai pyörien takana sijaitsevien lokasuojan tai roiskeläpän välissä (liite VI, kuva 5 b)

Jos on useita akseleita, jokaisella pyörällä on oltava sivupelti.

7.2.2   Sivupellin ja lokasuojan sisäosan välissä ei saa olla roiskeita päästäviä aukkoja.

7.2.3   Jos roiskeläppiä ei ole asennettu jokaisen pyörän taakse (ks. 6.3.5 kohta), sivupellin on ulotuttava yhtenäisenä roiskeläpän ulkoreunasta etummaisella akselilla olevan renkaan etummaista pistettä sivuavalle pystytasolle (liite VI, kuva 5 a).

7.2.4   Sivupeltiin, jonka korkeuden on oltava vähintään 100 mm, on koko sen sisäreunan pituudelta kiinnitettävä liitteessä III olevan 2 osan vaatimuksia vastaava energiaa vaimentava roiskeenestolaite.

7.3   Läppien on ulotuttava lokasuojan alareunaan saakka ja vastattava 6.3.1–6.3.9 kohdan vaatimuksia.

8.   Ohjautuvilla, itseohjautuvilla tai muilla kuin ohjautuvilla pyörillä varustettujen akseleiden ilman/veden erottavia roiskeenestolaitteita koskevat vaatimukset

8.1   Lokasuojat

8.1.1   Lokasuojien on vastattava 6.1.1 kohdan c alakohdan vaatimuksia.

8.1.2   Yhden tai usean vierekkäisen akselin lokasuojien, jos vierekkäisten pyörien väli on yli 300 mm, on myös vastattava 6.1.1 kohdan a alakohdan vaatimuksia.

8.1.3   Jos usean vierekkäisten akselien pyörien väli on enintään 300 mm, niiden lokasuojien on lisäksi oltava kuvassa 7 esitetyn mallin mukaiset.

8.2   Sivupellit

8.2.1   Sivupeltien alareunoihin on kiinnitettävä liitteessä III olevan 3 osan vaatimuksia vastaavat ilman/veden erottavat roiskeenestolaitteet.

8.2.2   Jos yhden tai usean akselin vierekkäisille akseleille asennettujen renkaiden väli on yli 300 mm, sivupeltiin kiinnitetyn roiskeenestolaitteen alareunan on vastattava seuraavia enimmäismittoja ja säteitä mitattuna pyörän keskipisteestä (liite VI, kuva 6 ja 7):

| a) | Akselit, joihin on asennettu ohjautuvat tai itseohjautuvat pyörät: | etureunasta (ajoneuvon etuosaa kohti) (kärki C on 30°) |
| --- | --- | --- |

a)

Akselit, joihin on asennettu ohjautuvat tai itseohjautuvat pyörät:

etureunasta (ajoneuvon etuosaa kohti) (kärki C on 30°)

| | takareunaan (ajoneuvon takaosaa kohti) (kärki A on 100 mm:n päässä) |
| --- | --- |

takareunaan (ajoneuvon takaosaa kohti) (kärki A on 100 mm:n päässä)

Rv ≤ 1,05 R

| b) | Akselit, joihin on asennettu muut kuin ohjaavat pyörät: | etureunasta (kärki C on 20°) |
| --- | --- | --- |

b)

Akselit, joihin on asennettu muut kuin ohjaavat pyörät:

etureunasta (kärki C on 20°)

| | takareunaan (kärki A on 100 mm:n päässä) |
| --- | --- |

takareunaan (kärki A on 100 mm:n päässä)

Rv ≤ 1,00 R

jossa

R= ajoneuvoon asennetun renkaan säde

Rv= sivupellin alareunan ja pyörän keskipisteen välinen säteisetäisyys.

8.2.3   Jos usean akselin vierekkäisille akseleille asennettujen renkaiden välinen etäisyys on enintään 300 mm, akseleiden välissä olevien sivupeltien etäisyyksien on oltava 8.1.3 kohdan mukaiset ja ulotuttava alaspäin korkeudelle, joka on enintään 100 mm pyörien keskipisteen kautta kulkevan vaakasuoran linjan yläpuolella (liite VI, kuva 7).

8.2.4   Sivupellin on ulotuttava korkeudeltaan kaikissa kohdissa vähintään 45 mm pyörän keskipisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan taakse. Sivupellin korkeutta voidaan asteittain vähentää tämän linjan etupuolella.

8.2.5   Sivupelleissä tai sivupeltien ja lokasuojien välissä ei saa olla roiskeita päästäviä aukkoja.

8.3   Roiskeläpät

8.3.1   Roiskeläppien on

| a) | oltava 6.3 kohdan mukaisia (liite VI, kuva 3) tai |
| --- | --- |

a)

oltava 6.3 kohdan mukaisia (liite VI, kuva 3) tai

| b) | oltava 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 ja 8.3.2 kohdan (liite VI, kuva 6) mukaisia. |
| --- | --- |

b)

oltava 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 ja 8.3.2 kohdan (liite VI, kuva 6) mukaisia.

8.3.2   Liitteen IV mukaiset roiskeenestolaitteet on kiinnitettävä 8.3.1 kohdan b alakohdan mukaisiin roiskeläppiin, vähintään läppien koko reunan pituudelta.

8.3.2.1   Roiskeenestolaitteen alareuna saa olla enintään 200 mm:n korkeudella maanpinnasta.

Roiskeläpän alareunan enimmäisetäisyys maanpinnasta voi olla 300 mm, jos valmistaja pitää sitä teknisesti tarpeellisena jousituksen ominaisuuksien vuoksi.

8.3.2.2   Roiskeenestolaitteen korkeuden on oltava vähintään 100 mm.

8.3.2.3   Lukuun ottamatta roiskeläpän alaosaa, johon kuuluu roiskeenestolaite, 8.3.1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu roiskeläppä ei saa taipua enemmän kuin 100 mm taaksepäin, kun siihen kohdistetaan 3 N:n suuruinen voima 100 mm:n leveydelle läppää mitattuna roiskeläpän ja toiminta-asennossa olevan roiskeenestolaitteen leikkauspisteestä, kohdistettuna 50 mm:n etäisyydelle roiskeläpän alareunan yläpuolelta.

8.3.3   Roiskeläppä saa sijaita vaakatasossa mitattuna enintään 200 mm:n etäisyydellä renkaan takimmaisesta reunasta.

9.   Kun akseleita on useita, yhden muun kuin takimmaisen akselin roiskeenestojärjestelmän ei välttämättä tarvitse peittää renkaan kulutuspinnan koko leveyttä, jos paikallisesti on mahdollista, että roiskeenestojärjestelmä ottaisi kiinni akselirakenteeseen, jousitusjärjestelmään tai teliin.

---

(1)  EYVL L 168, 26.6.1978, s. 45.

---

LIITE V

Tuotannon vaatimustenmukaisuus ja tuotannon lopettaminen

1.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus

| 1.1 | Jokaisen osan EY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetun roiskeenestolaitteen on oltava tyyppihyväksytyn tyypin mukainen. EY-tyyppihyväksyntämerkin antaneen viranomaisen on säilytettävä yksi näyte sekä osan EY-tyyppihyväksyntätodistus, jotta voidaan valvoa, vastaavatko markkinoidut osan EY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetut laitteet vaadittuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

1.1

Jokaisen osan EY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetun roiskeenestolaitteen on oltava tyyppihyväksytyn tyypin mukainen. EY-tyyppihyväksyntämerkin antaneen viranomaisen on säilytettävä yksi näyte sekä osan EY-tyyppihyväksyntätodistus, jotta voidaan valvoa, vastaavatko markkinoidut osan EY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetut laitteet vaadittuja vaatimuksia.

| 1.2 | Laitteen tyyppi on määritelty osan EY-tyyppihyväksyntää haettaessa toimitetussa mallissa ja kuvaavissa asiakirjoissa. Laitteet, joiden ominaisuudet ovat mallilaitteen kanssa samanlaiset ja joiden muut osat eivät eroa mallilaitteen vastaavista osista, lukuun ottamatta variantteja, jotka eivät vaikuta tässä liitteessä tarkoitettuihin ominaisuuksiin, voidaan katsoa kuuluviksi samaan tyyppiin. |
| --- | --- |

1.2

Laitteen tyyppi on määritelty osan EY-tyyppihyväksyntää haettaessa toimitetussa mallissa ja kuvaavissa asiakirjoissa. Laitteet, joiden ominaisuudet ovat mallilaitteen kanssa samanlaiset ja joiden muut osat eivät eroa mallilaitteen vastaavista osista, lukuun ottamatta variantteja, jotka eivät vaikuta tässä liitteessä tarkoitettuihin ominaisuuksiin, voidaan katsoa kuuluviksi samaan tyyppiin.

| 1.3 | Valmistaja suorittaa säännöllisiä tarkastuksia hyväksytyn tyypin tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.
  Tätä tarkoitusta varten valmistajalla on oltava riittävän hyvin varustettu laboratorio olennaisten testien suorittamiseksi tai valmistajan on annettava tuotannon vaatimustenmukaisuustestit hyväksytyn laboratorion suoritettaviksi.
  Tuotannon vaatimustenmukaisuustestien tulokset annetaan toimivaltaisten viranomaisten käytettäviksi tarkastusta varten vähintään yhdeksi vuodeksi. |
| --- | --- |

1.3

Valmistaja suorittaa säännöllisiä tarkastuksia hyväksytyn tyypin tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

Tätä tarkoitusta varten valmistajalla on oltava riittävän hyvin varustettu laboratorio olennaisten testien suorittamiseksi tai valmistajan on annettava tuotannon vaatimustenmukaisuustestit hyväksytyn laboratorion suoritettaviksi.

Tuotannon vaatimustenmukaisuustestien tulokset annetaan toimivaltaisten viranomaisten käytettäviksi tarkastusta varten vähintään yhdeksi vuodeksi.

| 1.4 | Toimivaltaiset viranomaiset voivat myös suorittaa pistokokeita. |
| --- | --- |

1.4

Toimivaltaiset viranomaiset voivat myös suorittaa pistokokeita.

| 1.5 | Tuotannon vaatimustenmukaisuus hyväksyttyyn laitetyyppiin nähden on tarkastettava liitteessä III esitetyissä olosuhteissa ja siinä esitetyillä menetelmillä.
  Osan tyyppihyväksynnän antaneen viranomaisen pyynnöstä valmistajan on toimitettava sille aikaisemmin osana tyyppihyväksytyn tyypin laitteita testejä tai vaatimustenmukaisuustarkastuksia varten. |
| --- | --- |

1.5

Tuotannon vaatimustenmukaisuus hyväksyttyyn laitetyyppiin nähden on tarkastettava liitteessä III esitetyissä olosuhteissa ja siinä esitetyillä menetelmillä.

Osan tyyppihyväksynnän antaneen viranomaisen pyynnöstä valmistajan on toimitettava sille aikaisemmin osana tyyppihyväksytyn tyypin laitteita testejä tai vaatimustenmukaisuustarkastuksia varten.

| 1.6 | Tuotanto on vaatimusten mukainen, jos yhdeksän kymmenestä tuotannosta satunnaisesti valitusta näytteestä on liitteessä III olevan 2 osan 4 kohdan ja 3 osan 4 kohdan vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

1.6

Tuotanto on vaatimusten mukainen, jos yhdeksän kymmenestä tuotannosta satunnaisesti valitusta näytteestä on liitteessä III olevan 2 osan 4 kohdan ja 3 osan 4 kohdan vaatimusten mukaisia.

| 1.7 | Jos 1.6 kohdan edellytys ei toteudu, on tutkittava kymmenen muuta tuotannosta satunnaisesti valittua näytettä.
  Kaikkien suoritettujen mittausten keskiarvon on täytettävä liitteessä III olevan 2 osan 4 kohdan ja 3 osan 4 kohdan vaatimukset, eikä minkään yksittäisen mittauksen tulos saa olla alle 95 % määrätystä arvosta. |
| --- | --- |

1.7

Jos 1.6 kohdan edellytys ei toteudu, on tutkittava kymmenen muuta tuotannosta satunnaisesti valittua näytettä.

Kaikkien suoritettujen mittausten keskiarvon on täytettävä liitteessä III olevan 2 osan 4 kohdan ja 3 osan 4 kohdan vaatimukset, eikä minkään yksittäisen mittauksen tulos saa olla alle 95 % määrätystä arvosta.

2.   Tuotannon lopettaminen

Jos osan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen haltija lopettaa tuotannon, on siitä ilmoitettava välittömästi toimivaltaisille viranomaisille.

---

LIITE VI

KUVAT

Kuva 1 a

Lokasuojan (a) leveys (q) ja sivupellin (j) sijainti

Image

Kuva 1 b

Sivupellin mittaesimerkki

Image

Kuva 2

Lokasuojan ja sivupellin mitat

Image

Kuva 3

Lokasuojan ja roiskeläpän sijainti

Image

Kuva 4

Usean akselin roiskeenestolaitteet (energianvaimentimet) sisältävä roiskeenestojärjestelmä (lokasuoja, roiskeläppä, sivupelti)

Image

Kuva 5

Muilla kuin ohjautuvilla tai itseohjautuvilla pyörillä varustettujen akseleiden roiskeenestojärjestelmän laitteiden (energianvaimentimien) sijainti

(Liite IV – 5.2 ja 7 kohta)

Image

Image

Kuva 6

Ohjautuvilla, itseohjautuvilla tai muilla kuin ohjautuvilla pyörillä varustettujen akseleiden ilman/veden erottavan roiskeenestojärjestelmän laitteiden sijainti

Image

Kuva 7

Roiskeenestojärjestelmän laitteiden (lokasuoja, roiskeläppä, sivupelti) sijainti, kun akseleita on useita ja renkaiden väli on enintään 300 mm

Image

Kuva 8

Energiaa vaimentavien roiskeenestolaitteiden testauslaitteisto

(Liite III, 2 osa)

Image

Kuva 9

Ilman/veden erottavien roiskeenestolaitteiden testauslaitteisto

(Liite III, 3 osa)

Image

Image

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/29

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 110/2011,

annettu 8 päivänä helmikuuta 2011,

eurooppalaisesta sosiaalisen suojelun integroidusta tilastointijärjestelmästä (ESSPROS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 458/2007 täytäntöönpanosta ESSPROS-järjestelmän nettososiaalietuuksia koskevaan moduuliin liittyvien tietojen toimitusmuotojen, toimitettavien tulosten ja laadunarviointiperusteiden osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eurooppalaisesta sosiaalisen suojelun integroidusta tilastointijärjestelmästä (ESSPROS) 25 päivänä huhtikuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 458/2007 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 458/2007 vahvistetaan menetelmäkehys, jota käytetään vertailukelpoisten tilastojen kokoamiseksi Euroopan unionin käyttöön, sekä eurooppalaisen sosiaalisen suojelun integroidun tilastointijärjestelmän, jäljempänä ’ESSPROS-järjestelmä’, mukaisesti koottujen tilastojen toimittamista ja levittämistä koskevat määräajat. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 458/2007 vahvistetaan menetelmäkehys, jota käytetään vertailukelpoisten tilastojen kokoamiseksi Euroopan unionin käyttöön, sekä eurooppalaisen sosiaalisen suojelun integroidun tilastointijärjestelmän, jäljempänä ’ESSPROS-järjestelmä’, mukaisesti koottujen tilastojen toimittamista ja levittämistä koskevat määräajat.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 458/2007 7 artiklan 2 kohdan mukaan on päätettävä täytäntöönpanotoimenpiteistä, jotka koskevat nettososiaalietuuksia koskevaan moduuliin liittyvien tietojen toimitusmuotoja, toimitettavia tuloksia ja laadunarviointiperusteita. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 458/2007 7 artiklan 2 kohdan mukaan on päätettävä täytäntöönpanotoimenpiteistä, jotka koskevat nettososiaalietuuksia koskevaan moduuliin liittyvien tietojen toimitusmuotoja, toimitettavia tuloksia ja laadunarviointiperusteita.

| (3) | Nettososiaalietuuksia koskeva moduuli olisi koottava rajoitettua lähestymistapaa käyttäen, jotta edunsaajajoukko olisi sama kuin ESSPROS-perusjärjestelmän bruttososiaalietuuksia koskevassa tiedonkeruussa. |
| --- | --- |

(3)

Nettososiaalietuuksia koskeva moduuli olisi koottava rajoitettua lähestymistapaa käyttäen, jotta edunsaajajoukko olisi sama kuin ESSPROS-perusjärjestelmän bruttososiaalietuuksia koskevassa tiedonkeruussa.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Nettososiaalietuuksia koskevaan moduuliin liittyvien tietojen toimitusmuodot ja toimitettavat tulokset vahvistetaan liitteessä I.

2.   Nettososiaalietuuksia koskevaan moduuliin liittyvät laadunarviointiperusteet vahvistetaan liitteessä II.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 113, 30.4.2007, s. 3.

1

---

LIITE I

Nettososiaalietuuksia koskevaan moduuliin liittyvien tietojen toimitusmuodot ja toimitettavat tulokset

1.   TOIMITETTAVAT TIEDOT

Nettososiaalietuuksiin (rajoitettu lähestymistapa) liittyvät tiedot toimitetaan komission vahvistamassa muodossa.

Toimitettavat muuttujat ovat:

| 1.1 | Keskimääräiset eritellyt veroasteet (AITR) ja keskimääräiset eritellyt sosiaaliturvamaksuasteet (AISCR) jaoteltuna yhtäaikaisesti:






  — | ESSPROS-käsikirjan lisäyksessä 1 määritellyn ainoastaan rahamääräisiä sosiaalietuuksia koskevan yksityiskohtaisen luokittelun mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

1.1

Keskimääräiset eritellyt veroasteet (AITR) ja keskimääräiset eritellyt sosiaaliturvamaksuasteet (AISCR) jaoteltuna yhtäaikaisesti:

—

ESSPROS-käsikirjan lisäyksessä 1 määritellyn ainoastaan rahamääräisiä sosiaalietuuksia koskevan yksityiskohtaisen luokittelun mukaisesti,

| — | komission asetuksen (EY) N:o 1322/2007 (1) liitteessä I olevassa ”järjestelmäluettelossa” lueteltujen järjestelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

—

komission asetuksen (EY) N:o 1322/2007 (1) liitteessä I olevassa ”järjestelmäluettelossa” lueteltujen järjestelmien mukaisesti.

| 1.2 | Muut veroetuudet (toimitetaan ainoastaan, jos niitä ei oteta suoraan huomioon AITR:ssä ja/tai AISCR:ssä).
  Muut veroetuudet jaotellaan luokituksen ensimmäisellä tasolla asetuksen (EY) N:o 458/2007 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettua riskien ja tarpeiden luetteloa vastaavien kohderyhmien mukaisesti.
  Muita veroetuuksia koskevat tiedot annetaan kansallisena valuuttana. |
| --- | --- |

1.2

Muut veroetuudet (toimitetaan ainoastaan, jos niitä ei oteta suoraan huomioon AITR:ssä ja/tai AISCR:ssä).

Muut veroetuudet jaotellaan luokituksen ensimmäisellä tasolla asetuksen (EY) N:o 458/2007 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettua riskien ja tarpeiden luetteloa vastaavien kohderyhmien mukaisesti.

Muita veroetuuksia koskevat tiedot annetaan kansallisena valuuttana.

| 1.3 | Nettososiaalietuuksia (rajoitettu lähestymistapa) koskevat tiedot jaoteltuna yhtäaikaisesti:






  — | ESSPROS-käsikirjan lisäyksessä 1 määritellyn sosiaalietuuksia koskevan yksityiskohtaisen luokittelun mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

1.3

Nettososiaalietuuksia (rajoitettu lähestymistapa) koskevat tiedot jaoteltuna yhtäaikaisesti:

—

ESSPROS-käsikirjan lisäyksessä 1 määritellyn sosiaalietuuksia koskevan yksityiskohtaisen luokittelun mukaisesti,

| — | asetuksen (EY) N:o 1322/2007 liitteessä I olevassa ”järjestelmäluettelossa” lueteltujen järjestelmien mukaisesti (ilmoitetaan myös ”kaikkien järjestelmien tasoa” koskevat tiedot, jotka vastaavat kaikkien järjestelmien yhteissummaa). |
| --- | --- |

—

asetuksen (EY) N:o 1322/2007 liitteessä I olevassa ”järjestelmäluettelossa” lueteltujen järjestelmien mukaisesti (ilmoitetaan myös ”kaikkien järjestelmien tasoa” koskevat tiedot, jotka vastaavat kaikkien järjestelmien yhteissummaa).

Nettososiaalietuudet saadaan yhdistämällä asetuksen (EY) N:o 1322/2007 liitteessä I tarkoitetut bruttososiaalietuudet ja edellä kohdassa 1.1 ja 1.2 luetellut muuttujat.

2.   KÄSIKIRJA

Tämän asetuksen soveltamiseksi käytettävät yksityiskohtaiset luokitukset ja määritelmät vahvistetaan komission ja jäsenvaltioiden yhdessä laatimassa ESSPROS-käsikirjassa.

---

(1)  EUVL L 294, 13.11.2007, s. 5.

---

LIITE II

A.   NETTOSOSIAALIETUUKSIA KOSKEVAAN MODUULIIN LIITTYVIEN TIETOJEN LAADUNARVIOINTIPERUSTEET

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (1) 12 artiklan mukaisesti nettososiaalietuuksia koskevan tiedonkeruun vuosittaiseen laadunarviointiin sovelletaan seuraavia laatuperusteita: relevanssi, tarkkuus, ajantasaisuus, oikea-aikaisuus, saatavuus ja selkeys sekä vertailukelpoisuus ja yhtenäisyys.

B.   TOIMITETTAVAT TIEDOT

Jäsenvaltioiden on toimitettava seuraavat tiedot:

1.   Yhteystiedot

1.1   Tarkat tiedot tietojen kokoajasta.

2.   Tarkkuus

2.1   Tietolähteiden kattavuus: käytettyjen lähteiden tyypit (rekisterit tai muut hallinnolliset lähteet, tutkimukset, arviot), tarkat tiedot eri lähteiden kattamista järjestelmistä/kohderyhmistä, raportit tietolähteiden kattavuuteen liittyvistä ongelmista, jotka ovat johtaneet tietojen arviointiin.

2.2   Arvioissa sekä tietolähteiden heikon kattavuuden osalta käytettävät menetelmät ja oletukset:

| — | hallinnolliset tiedot, |
| --- | --- |

—

hallinnolliset tiedot,

| — | tutkimukset, |
| --- | --- |

—

tutkimukset,

| — | mallinnus, |
| --- | --- |

—

mallinnus,

| — | muu (täsmennettävä). |
| --- | --- |

—

muu (täsmennettävä).

2.3   Tilastojen tarkistukset:

| — | käytettyjen tietolähteiden muuttuminen, |
| --- | --- |

—

käytettyjen tietolähteiden muuttuminen,

| — | tietojen arvioinnissa käytettyjen menetelmien ja oletusten muuttuminen, |
| --- | --- |

—

tietojen arvioinnissa käytettyjen menetelmien ja oletusten muuttuminen,

| — | tietojen tarkistaminen käsitteellisten mukautusten vuoksi (esimerkiksi kansantalouden tilinpidon mukautukset), |
| --- | --- |

—

tietojen tarkistaminen käsitteellisten mukautusten vuoksi (esimerkiksi kansantalouden tilinpidon mukautukset),

| — | tietojen tarkistaminen lopullisten tilastojen tullessa saataville, |
| --- | --- |

—

tietojen tarkistaminen lopullisten tilastojen tullessa saataville,

| — | tietojen tarkistaminen laaduntarkastustoimien vuoksi, |
| --- | --- |

—

tietojen tarkistaminen laaduntarkastustoimien vuoksi,

| — | tietojen tarkistamiseen sovellettujen periaatteiden kuvaus. |
| --- | --- |

—

tietojen tarkistamiseen sovellettujen periaatteiden kuvaus.

3.   Vertailukelpoisuus

3.1   Maantieteellinen vertailukelpoisuus:

| — | poikkeukset lopullisten tietojen täydellisestä kattavuudesta, |
| --- | --- |

—

poikkeukset lopullisten tietojen täydellisestä kattavuudesta,

| — | poikkeukset ESSPROS-menetelmästä, |
| --- | --- |

—

poikkeukset ESSPROS-menetelmästä,

| — | tarkat tiedot poikkeusperusteista ja käytetyistä menetelmistä, |
| --- | --- |

—

tarkat tiedot poikkeusperusteista ja käytetyistä menetelmistä,

| — | arvio tehtyjen poikkeusten vaikutuksista vertailukelpoisuuteen. |
| --- | --- |

—

arvio tehtyjen poikkeusten vaikutuksista vertailukelpoisuuteen.

3.2   Ajallinen vertailukelpoisuus:

| — | kuvaus aikaisempien tietojen ja nykyisten tietojen kattavuuden vastaavuudesta, |
| --- | --- |

—

kuvaus aikaisempien tietojen ja nykyisten tietojen kattavuuden vastaavuudesta,

| — | kuvaus aikaisempien tietojen ja nykyisten tietojen vertailukelpoisuudesta. |
| --- | --- |

—

kuvaus aikaisempien tietojen ja nykyisten tietojen vertailukelpoisuudesta.

4.   Saatavuus ja selkeys

4.1   Asianomaisessa maassa sovelletun tietojen levittämispolitiikan kuvaus.

4.2   Käyttäjille toimitetun metatiedon/menetelmän kuvaus.

5.   Relevanssi

5.1   Kuvaus siitä, miten tilastotiedot täyttävät käyttäjien nykyiset ja mahdolliset tulevat tarpeet.

C.   LAATURAPORTTIEN TUOTTAMISEN AIKATAULU

Nettososiaalietuuksia koskevaa moduulia koskevat laaturaportit laaditaan vuosittain.

Raportti vuoden N osalta toimitetaan komissiolle (Eurostatille) viimeistään 31 päivänä tammikuuta vuonna N + 3.

D.   LAATURAPORTTIEN TOIMITTAMISMUOTO

Tietojen laatuun liittyvät tiedot toimitetaan komission (Eurostatin) vahvistamassa muodossa.

---

(1)  EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/33

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 111/2011,

annettu 7 päivänä helmikuuta 2011

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kartionmuotoinen titaanikappale, jonka toisessa päässä on ulkokierteinen ruuvin varsi (ns. hammasimplantti).
  Sitä käytetään hammaslääkinnässä. Se on tarkoitettu kierrettäväksi leukaluuhun istutettuun keinotekoiseen hammasjuureen yhdistämään juuri keinotekoiseen hammaskruunuun.
  Se on maahantuotaessa steriilissä pakkauksessa.

   (1) Ks. kuvat. | 9021 29 00 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 90 ryhmän 2 huomautuksen b kohdan sekä CN-koodien 9021 ja 9021 29 00 nimiketekstien mukaisesti.
  Tuote on suunniteltu erityiskäyttöön hammaslääkinnässä, eikä sitä voida pitää XV jakson 2 huomautuksessa tarkoitettuna ”yleiskäyttöisenä osana”. Sen vuoksi sitä ei voida luokitella XV jaksoon.
  Koska tuote on hammasproteesin osa, se on luokiteltava nimikkeeseen 9021, johon kuuluu erilaisia hammaskruunujen ja hammasproteesien valmistukseen tarkoitettuja hammaslääkärin tarvikkeita (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9021, III kohdan B kohdan 4 kohta).
  Sen vuoksi tuote on luokiteltava hammasproteesin osana CN-koodiin 9021 29 00. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Kartionmuotoinen titaanikappale, jonka toisessa päässä on ulkokierteinen ruuvin varsi (ns. hammasimplantti).

Sitä käytetään hammaslääkinnässä. Se on tarkoitettu kierrettäväksi leukaluuhun istutettuun keinotekoiseen hammasjuureen yhdistämään juuri keinotekoiseen hammaskruunuun.

Se on maahantuotaessa steriilissä pakkauksessa.

(1) Ks. kuvat.

9021 29 00

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 90 ryhmän 2 huomautuksen b kohdan sekä CN-koodien 9021 ja 9021 29 00 nimiketekstien mukaisesti.

Tuote on suunniteltu erityiskäyttöön hammaslääkinnässä, eikä sitä voida pitää XV jakson 2 huomautuksessa tarkoitettuna ”yleiskäyttöisenä osana”. Sen vuoksi sitä ei voida luokitella XV jaksoon.

Koska tuote on hammasproteesin osa, se on luokiteltava nimikkeeseen 9021, johon kuuluu erilaisia hammaskruunujen ja hammasproteesien valmistukseen tarkoitettuja hammaslääkärin tarvikkeita (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9021, III kohdan B kohdan 4 kohta).

Sen vuoksi tuote on luokiteltava hammasproteesin osana CN-koodiin 9021 29 00.

Image

Image

---

(1)  Kuvat ovat ainoastaan ohjeellisia.

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/35

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 112/2011,

annettu 7 päivänä helmikuuta 2011,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Potilaan hengitys- ja nukutuskaasujen valvontaan lääketieteellisessä toimenpiteessä tarkoitettu moduuli, jonka mitat ovat noin 8,5 × 30 × 23 cm (ns. kaasuanalysaattorimoduuli).
  Se toimii ainoastaan potilasseurantajärjestelmän yhteydessä, ja sitä myös ohjataan tällä järjestelmällä.
  Moduuli analysoi spektroskopian avulla muun muassa hiilidioksidi-, typpioksiduuli-, halotaani- tai isofluraanipitoisuuksia potilaan hengityskaasusta.
  Potilasseurantajärjestelmä käsittelee moduulista saadut tiedot ja vertaa niitä ennalta asetettuihin parametreihin. Tulokset näkyvät monitorista. Jos tiedot eivät vastaa parametrejä, käynnistyy hälytys. | 9018 19 10 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 90 ryhmän 2 huomautuksen b kohdan ja CN-koodien 9018, 9018 19 ja 9018 19 10 nimiketekstien mukaisesti.
  Moduulia ei pidetä nimikkeen 9027 itsenäisenä kojeena tai laitteena fysikaalista tai kemiallista analyysia varten, koska sen säätöihin ja tulosten näyttöön tarvitaan potilasseurantajärjestelmä. Näin ollen sitä ei voida luokitella nimikkeeseen 9027.
  Moduulia ei voida tunnistaa CN-koodiin 9018 20 00 kuuluvaksi ultravioletti- tai infrapunasäteilylaitteeksi. Näin ollen sitä ei voida luokitella CN-koodiin 9018 20 00. Koska moduulia ei käytetä nukuttamiseen, sitä ei voida pitää CN-koodiin 9018 90 60 kuuluvana nukutuslaitteena tai -kojeena. Näin ollen sitä ei voida luokitella CN-koodiin 9018 90 60.
  Koska moduuli soveltuu käytettäväksi yhden tai useamman parametrin samanaikaiseen seurantaan yksinomaan sähködiagnoosilaitteen kanssa, se on 90 ryhmän 2 huomautuksen b kohdan mukaisesti luokiteltava CN-koodiin 9018 19 10. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Potilaan hengitys- ja nukutuskaasujen valvontaan lääketieteellisessä toimenpiteessä tarkoitettu moduuli, jonka mitat ovat noin 8,5 × 30 × 23 cm (ns. kaasuanalysaattorimoduuli).

Se toimii ainoastaan potilasseurantajärjestelmän yhteydessä, ja sitä myös ohjataan tällä järjestelmällä.

Moduuli analysoi spektroskopian avulla muun muassa hiilidioksidi-, typpioksiduuli-, halotaani- tai isofluraanipitoisuuksia potilaan hengityskaasusta.

Potilasseurantajärjestelmä käsittelee moduulista saadut tiedot ja vertaa niitä ennalta asetettuihin parametreihin. Tulokset näkyvät monitorista. Jos tiedot eivät vastaa parametrejä, käynnistyy hälytys.

9018 19 10

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 90 ryhmän 2 huomautuksen b kohdan ja CN-koodien 9018, 9018 19 ja 9018 19 10 nimiketekstien mukaisesti.

Moduulia ei pidetä nimikkeen 9027 itsenäisenä kojeena tai laitteena fysikaalista tai kemiallista analyysia varten, koska sen säätöihin ja tulosten näyttöön tarvitaan potilasseurantajärjestelmä. Näin ollen sitä ei voida luokitella nimikkeeseen 9027.

Moduulia ei voida tunnistaa CN-koodiin 9018 20 00 kuuluvaksi ultravioletti- tai infrapunasäteilylaitteeksi. Näin ollen sitä ei voida luokitella CN-koodiin 9018 20 00. Koska moduulia ei käytetä nukuttamiseen, sitä ei voida pitää CN-koodiin 9018 90 60 kuuluvana nukutuslaitteena tai -kojeena. Näin ollen sitä ei voida luokitella CN-koodiin 9018 90 60.

Koska moduuli soveltuu käytettäväksi yhden tai useamman parametrin samanaikaiseen seurantaan yksinomaan sähködiagnoosilaitteen kanssa, se on 90 ryhmän 2 huomautuksen b kohdan mukaisesti luokiteltava CN-koodiin 9018 19 10.

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/37

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 113/2011,

annettu 7 päivänä helmikuuta 2011,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tuote (nk. vauvojen videovalvontajärjestelmä), joka on tullille esitettäessä vähittäismyyntiä varten pakattu sarja, jossa on:






  — | langaton televisiokamera, jossa on sisäänrakennettu mikrofoni, videosignaalin lähetin ja antenni; kamerassa on audio/video-lähtöliitäntä; |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Tuote (nk. vauvojen videovalvontajärjestelmä), joka on tullille esitettäessä vähittäismyyntiä varten pakattu sarja, jossa on:

—

langaton televisiokamera, jossa on sisäänrakennettu mikrofoni, videosignaalin lähetin ja antenni; kamerassa on audio/video-lähtöliitäntä;

| — | langaton nestekidevärimonitori (LCD), jossa kuvaruudun läpimitta on noin 14 cm (5,6 tuumaa) ja kuvasuhde 4:3 ja jossa on sisäänrakennettu kaiutin, videosignaalin vastaanotin ja antenni; monitorissa on audio/video-tuloliitäntä; |
| --- | --- |

—

langaton nestekidevärimonitori (LCD), jossa kuvaruudun läpimitta on noin 14 cm (5,6 tuumaa) ja kuvasuhde 4:3 ja jossa on sisäänrakennettu kaiutin, videosignaalin vastaanotin ja antenni; monitorissa on audio/video-tuloliitäntä;

| — | kaksi sovitinta; ja |
| --- | --- |

—

kaksi sovitinta; ja

| — | audio/videokaapeli. |
| --- | --- |

—

audio/videokaapeli.

Signaalit lähetetään kamerasta monitoriin 2,4 GHz:n taajuudella, ja kantama on 150 m.

Laitetta käytetään vauvojen etävalvontaan.

8528 72 40

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 3 yleisen tulkintasäännön b ja c alakohdan ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten sekä CN-koodien 8528, 8528 72 ja 8528 72 40 nimiketekstien mukaisesti.

Tuote on 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdassa tarkoitettu sarja, jonka muodostavat nimikkeeseen 8525 luokiteltava kamera ja nimikkeeseen 8528 luokiteltava televisiovastaanotin. Sarjalle olennaisen luonteen antavaa tavaraa ei ole mahdollista määritellä.

Sen vuoksi 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan mukaisesti tuote on luokiteltava CN-koodiin 8528 72 40 kuuluvaksi televisiovastaanottimeksi.

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/39

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 114/2011,

annettu 8 päivänä helmikuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 9 päivänä helmikuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 107,9 |
| JO | 87,5 |
| MA | 53,6 |
| TN | 111,3 |
| TR | 110,2 |
| ZZ | 94,1 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 96,7 |
| MA | 100,1 |
| TR | 177,5 |
| ZZ | 139,1 |
| 0709 90 70 | MA | 50,7 |
| TR | 147,8 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 85,3 |
| 0709 90 80 | EG | 100,8 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 54,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 53,2 |
| TN | 62,3 |
| TR | 69,4 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | IL | 156,9 |
| MA | 64,2 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 100,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 129,1 |
| JM | 82,9 |
| MA | 107,3 |
| PK | 49,7 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 79,1 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 53,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 87,9 |
| CL | 90,0 |
| CN | 86,6 |
| MK | 42,6 |
| US | 107,2 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 166,4 |
| CN | 52,8 |
| US | 130,9 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

107,9

JO

87,5

MA

53,6

TN

111,3

TR

110,2

ZZ

94,1

0707 00 05

EG

182,1

JO

96,7

MA

100,1

TR

177,5

ZZ

139,1

0709 90 70

MA

50,7

TR

147,8

ZA

57,4

ZZ

85,3

0709 90 80

EG

100,8

ZZ

100,8

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

54,2

IL

71,4

MA

53,2

TN

62,3

TR

69,4

ZA

41,5

ZZ

54,4

0805 20 10

IL

156,9

MA

64,2

TR

79,6

ZZ

100,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

129,1

JM

82,9

MA

107,3

PK

49,7

TR

69,0

ZZ

79,1

0805 50 10

AR

45,3

EG

67,9

MA

49,9

TR

53,1

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

87,9

CL

90,0

CN

86,6

MK

42,6

US

107,2

ZZ

82,9

0808 20 50

AR

130,7

CL

166,4

CN

52,8

US

130,9

ZA

101,5

ZZ

116,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

DIREKTIIVIT

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/41

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2011/10/EU,

annettu 8 päivänä helmikuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta bifentriinin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB. Luettelossa on mukana bifentriini. |
| --- | --- |

(1)

Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB. Luettelossa on mukana bifentriini.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella on arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti bifentriinin käyttöä tuotetyypissä 8 (puunsuoja-aineet), sellaisena kuin tuotetyyppi on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella on arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti bifentriinin käyttöä tuotetyypissä 8 (puunsuoja-aineet), sellaisena kuin tuotetyyppi on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V.

| (3) | Ranska, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 3 päivänä tammikuuta 2008 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä asiaa koskevan suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/200714 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Ranska, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 3 päivänä tammikuuta 2008 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä asiaa koskevan suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/200714 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (4) | Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti 24 päivänä syyskuuta 2010 tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti 24 päivänä syyskuuta 2010 tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (5) | Arvioinnit osoittavat, että puunsuoja-aineina käytettävien bifentriiniä sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. Siksi on aiheellista lisätä bifentriini kyseisen direktiivin liitteeseen I. |
| --- | --- |

(5)

Arvioinnit osoittavat, että puunsuoja-aineina käytettävien bifentriiniä sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. Siksi on aiheellista lisätä bifentriini kyseisen direktiivin liitteeseen I.

| (6) | Unionin tasolla ei ole arvioitu kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia toimia tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle. |
| --- | --- |

(6)

Unionin tasolla ei ole arvioitu kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia toimia tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle.

| (7) | On todettu, että muihin kuin ammattimaisiin käyttäjiin kohdistuu kohtuuttomia riskejä. On sen vuoksi syytä edellyttää, että lupa myönnetään ainoastaan teolliseen tai ammatilliseen käyttöön, jollei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että muille kuin ammattikäyttäjille aiheutuvat riskit voidaan rajoittaa hyväksyttävälle tasolle direktiivin 98/8/EY 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

On todettu, että muihin kuin ammattimaisiin käyttäjiin kohdistuu kohtuuttomia riskejä. On sen vuoksi syytä edellyttää, että lupa myönnetään ainoastaan teolliseen tai ammatilliseen käyttöön, jollei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että muille kuin ammattikäyttäjille aiheutuvat riskit voidaan rajoittaa hyväksyttävälle tasolle direktiivin 98/8/EY 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti.

| (8) | Riskinarvioinnin aikana tehtyjen olettamusten huomioon ottamiseksi on syytä edellyttää, että henkilöiden, jotka käyttävät teolliseen ja/tai ammattikäyttöön sallittuja tuotteita, on varustauduttava asianmukaisin henkilösuojaimin, jollei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että teollisille ja/tai ammattikäyttäjille aiheutuvat riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle muilla tavoilla. |
| --- | --- |

(8)

Riskinarvioinnin aikana tehtyjen olettamusten huomioon ottamiseksi on syytä edellyttää, että henkilöiden, jotka käyttävät teolliseen ja/tai ammattikäyttöön sallittuja tuotteita, on varustauduttava asianmukaisin henkilösuojaimin, jollei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että teollisille ja/tai ammattikäyttäjille aiheutuvat riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle muilla tavoilla.

| (9) | Koska maaperälle ja vesiympäristölle on todettu aiheutuvan riskejä, niiden suojelemiseksi olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet. Tämän vuoksi olisi annettava ohjeet siitä, että puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle ja että mahdolliset puunsuoja-aineina käytettyjen, bifentriiniä sisältävien aineiden valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten. Lisäksi on syytä edellyttää, että tuotteille ei myönnetä lupaa, kun puu käsitellään ulkona paikan päällä tai käsitelty puu on jatkuvasti alttiina säälle taikka säältä suojattu mutta usein alttiina kosteudelle (OECD:n määrittämä käyttöluokka 3 (3), jollei toimiteta tietoja, jotka osoittavat, että tuote täyttää direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa ja liitteessä VI olevat vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia. |
| --- | --- |

(9)

Koska maaperälle ja vesiympäristölle on todettu aiheutuvan riskejä, niiden suojelemiseksi olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet. Tämän vuoksi olisi annettava ohjeet siitä, että puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle ja että mahdolliset puunsuoja-aineina käytettyjen, bifentriiniä sisältävien aineiden valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten. Lisäksi on syytä edellyttää, että tuotteille ei myönnetä lupaa, kun puu käsitellään ulkona paikan päällä tai käsitelty puu on jatkuvasti alttiina säälle taikka säältä suojattu mutta usein alttiina kosteudelle (OECD:n määrittämä käyttöluokka 3 (3), jollei toimiteta tietoja, jotka osoittavat, että tuote täyttää direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa ja liitteessä VI olevat vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia.

| (10) | On tärkeää, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa bifentriiniä tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja jotta voidaan yleisesti ottaen edistää biosidituotemarkkinoiden moitteetonta toimintaa. |
| --- | --- |

(10)

On tärkeää, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa bifentriiniä tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja jotta voidaan yleisesti ottaen edistää biosidituotemarkkinoiden moitteetonta toimintaa.

| (11) | Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen. |
| --- | --- |

(11)

Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen.

| (12) | Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön. |
| --- | --- |

(12)

Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön.

| (13) | Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava.

| (14) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 98/8/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2012.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä helmikuuta 2013.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  OECD:n asiakirjat päästöskenaarioista, N:o 2, Emission Scenario Document for Wood Preservatives, osa 2, s. 64.

3

---

LIITE

Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen I seuraava kohta:

| Nro | Yleisnimi | IUPAC-nimi
  Tunnistenumerot | Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäispuhtaus | Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen | Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden tuotteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen) | Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa | Tuotetyyppi | Erityissäännökset (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”38 | Bifentriini | IUPAC-nimi: 2-metyylibifenyl-3-yylimetyyli (1RS)-cis-3-[(Z)-2-kloori-3,3,3-trifluoroprop-1-enyyli]-2-2-dimetyylisyklopropaanikarboksylaatti
  EY-numero: ei ole.
  CAS-numero: 82657-04-3 | 911 g/kg | 1. helmikuuta 2013 | 31. tammikuuta 2015 | 31. tammikuuta 2023 | 8 | Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on arvioitava, jos se on tarkoituksenmukaista kyseisen tuotteen osalta, sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita ja sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti unionin tason riskinarvioinnissa.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lupien myöntämisessä noudatetaan seuraavia vaatimuksia:






  — | Lupa myönnetään ainoastaan teolliseen tai ammatilliseen käyttöön, jollei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että muille kuin ammattikäyttäjille aiheutuvat riskit voidaan rajoittaa hyväksyttävälle tasolle 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti. |

Nro

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Tunnistenumerot

Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäispuhtaus

Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen

Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden tuotteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen)

Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa

Tuotetyyppi

Erityissäännökset (1)

”38

Bifentriini

IUPAC-nimi: 2-metyylibifenyl-3-yylimetyyli (1RS)-cis-3-[(Z)-2-kloori-3,3,3-trifluoroprop-1-enyyli]-2-2-dimetyylisyklopropaanikarboksylaatti

EY-numero: ei ole.

CAS-numero: 82657-04-3

911 g/kg

1. helmikuuta 2013

31. tammikuuta 2015

31. tammikuuta 2023

8

Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on arvioitava, jos se on tarkoituksenmukaista kyseisen tuotteen osalta, sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita ja sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti unionin tason riskinarvioinnissa.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lupien myöntämisessä noudatetaan seuraavia vaatimuksia:

—

Lupa myönnetään ainoastaan teolliseen tai ammatilliseen käyttöön, jollei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että muille kuin ammattikäyttäjille aiheutuvat riskit voidaan rajoittaa hyväksyttävälle tasolle 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti.

| — | Henkilöiden, jotka käyttävät teolliseen tai ammattikäyttöön sallittuja tuotteita, on varustauduttava asianmukaisin henkilösuojaimin, jollei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että tällaisille käyttäjille aiheutuvat riskit voidaan rajoittaa hyväksyttävälle tasolle muilla tavoilla. |
| --- | --- |

—

Henkilöiden, jotka käyttävät teolliseen tai ammattikäyttöön sallittuja tuotteita, on varustauduttava asianmukaisin henkilösuojaimin, jollei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että tällaisille käyttäjille aiheutuvat riskit voidaan rajoittaa hyväksyttävälle tasolle muilla tavoilla.

| — | On toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä maaperän ja vesien suojelemiseksi. Sallittujen tuotteiden päällysmerkinnöissä tai mahdollisesti laadituissa käyttöturvallisuustiedotteissa on mainittava, että vastakäsitelty puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle, jotta tuotetta ei pääse valumaan suoraan maaperään tai vesistöön, ja että tuotteen käytöstä mahdollisesti syntyvät valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten. |
| --- | --- |

—

On toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä maaperän ja vesien suojelemiseksi. Sallittujen tuotteiden päällysmerkinnöissä tai mahdollisesti laadituissa käyttöturvallisuustiedotteissa on mainittava, että vastakäsitelty puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle, jotta tuotetta ei pääse valumaan suoraan maaperään tai vesistöön, ja että tuotteen käytöstä mahdollisesti syntyvät valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten.

| — | Tuotteille ei myönnetä lupaa, kun puu käsitellään ulkona paikan päällä tai käsitelty puu on jatkuvasti alttiina säälle taikka säältä suojattu mutta usein alttiina kosteudelle, jollei ole toimitettu tietoja, jotka osoittavat, että tuote täyttää 5 artiklassa ja liitteessä VI olevat vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia.” |
| --- | --- |

—

Tuotteille ei myönnetä lupaa, kun puu käsitellään ulkona paikan päällä tai käsitelty puu on jatkuvasti alttiina säälle taikka säältä suojattu mutta usein alttiina kosteudelle, jollei ole toimitettu tietoja, jotka osoittavat, että tuote täyttää 5 artiklassa ja liitteessä VI olevat vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia.”

---

(1)  Liitteeseen VI sisältyvien yleisten periaatteiden noudattamista varten arviointikertomusten sisältö ja päätelmät asetetaan saataville komission internetsivustolle osoitteessa: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/45

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2011/11/EU,

annettu 8 päivänä helmikuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I ja I A

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB. Kyseinen luettelo sisältää (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatin. |
| --- | --- |

(1)

Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, IA tai IB. Kyseinen luettelo sisältää (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatin.

| (2) | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatin käyttöä tuotetyypissä 19 (karkotteet ja houkutteet), sellaisena kuin tuotetyyppi on määriteltynä direktiivin 98/8/EY liitteessä V, on asetuksen (EY) N:o 1451/2007 nojalla arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatin käyttöä tuotetyypissä 19 (karkotteet ja houkutteet), sellaisena kuin tuotetyyppi on määriteltynä direktiivin 98/8/EY liitteessä V, on asetuksen (EY) N:o 1451/2007 nojalla arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Itävalta, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 23 päivänä helmikuuta 2009 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Itävalta, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 23 päivänä helmikuuta 2009 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (4) | Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti 24 päivänä syyskuuta 2010 tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti 24 päivänä syyskuuta 2010 tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (5) | Arvioinnit osoittavat, että houkuttimina käytettävien (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. Tämän vuoksi on asianmukaista sisällyttää (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatti kyseisen direktiivin liitteeseen I. |
| --- | --- |

(5)

Arvioinnit osoittavat, että houkuttimina käytettävien (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. Tämän vuoksi on asianmukaista sisällyttää (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatti kyseisen direktiivin liitteeseen I.

| (6) | Arvioiden perusteella voidaan myös olettaa, että houkuttimina käytetyt ja (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältävät biosidituotteet aiheuttavat ainoastaan vähäisen riskin ihmisille, eläimille ja ympäristölle ja täyttävät direktiivin 98/8/EY 5 artiklan vaatimukset, erityisesti sen käyttötarkoituksen osalta, jota on tarkasteltu ja käsitelty yksityiskohtaisesti arviointikertomuksessa, eli sisätiloissa käytettävissä loukuissa, joissa on kyseistä tehoainetta enintään 2 mg. Tämän vuoksi on asianmukaista sisällyttää (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatti kyseisen direktiivin liitteeseen IA. |
| --- | --- |

(6)

Arvioiden perusteella voidaan myös olettaa, että houkuttimina käytetyt ja (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältävät biosidituotteet aiheuttavat ainoastaan vähäisen riskin ihmisille, eläimille ja ympäristölle ja täyttävät direktiivin 98/8/EY 5 artiklan vaatimukset, erityisesti sen käyttötarkoituksen osalta, jota on tarkasteltu ja käsitelty yksityiskohtaisesti arviointikertomuksessa, eli sisätiloissa käytettävissä loukuissa, joissa on kyseistä tehoainetta enintään 2 mg. Tämän vuoksi on asianmukaista sisällyttää (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaatti kyseisen direktiivin liitteeseen IA.

| (7) | Kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia ei ole arvioitu unionin tasolla. Jäsenvaltioiden olisi siksi myöntäessään tuotteille lupia tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja varmistettava, että asianmukaisia toimia toteutetaan tai erityisehtoja asetetaan, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle. |
| --- | --- |

(7)

Kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia ei ole arvioitu unionin tasolla. Jäsenvaltioiden olisi siksi myöntäessään tuotteille lupia tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja varmistettava, että asianmukaisia toimia toteutetaan tai erityisehtoja asetetaan, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle.

| (8) | Arvioinnin aikana tehtyjen oletusten perusteella on asianmukaista edellyttää, että (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia ei käytetä tiloissa, joissa säilytetään elintarvikkeita tai rehuja, elleivät elintarvike- ja rehupakkaukset ole avaamattomia tai suljettuja uudestaan. Merkinnöissä olisi sen vuoksi ilmoitettava, että (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältäviä biosidituotteita ei saa käyttää tiloissa, joissa säilytetään pakkaamattomia elintarvikkeita tai rehuja. |
| --- | --- |

(8)

Arvioinnin aikana tehtyjen oletusten perusteella on asianmukaista edellyttää, että (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia ei käytetä tiloissa, joissa säilytetään elintarvikkeita tai rehuja, elleivät elintarvike- ja rehupakkaukset ole avaamattomia tai suljettuja uudestaan. Merkinnöissä olisi sen vuoksi ilmoitettava, että (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältäviä biosidituotteita ei saa käyttää tiloissa, joissa säilytetään pakkaamattomia elintarvikkeita tai rehuja.

| (9) | On tärkeää, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja jotta voidaan yleisesti ottaen edistää biosidituotemarkkinoiden moitteetonta toimintaa. |
| --- | --- |

(9)

On tärkeää, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja jotta voidaan yleisesti ottaen edistää biosidituotemarkkinoiden moitteetonta toimintaa.

| (10) | Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen. |
| --- | --- |

(10)

Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen.

| (11) | Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön. |
| --- | --- |

(11)

Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön.

| (12) | Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava.

| (13) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 98/8/EY liite I ja IA tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2012.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä helmikuuta 2013.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

LIITE

| 1) | Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen I seuraava kohta:













  Nro | Yleisnimi | IUPAC-nimi
  Tunnistenumerot | Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäis-puhtaus | Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen | Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden tuotteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen) | Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa | Tuotetyyppi | Erityissäännökset (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”39 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyli-asetaatti | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yyliasetaatti
  EY-numero: ei ole.
  CAS-numero: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1. helmikuuta 2013 | 31. tammikuuta 2015 | 31. tammikuuta 2023 | 19 | Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on arvioitava, jos se on tarkoituksenmukaista kyseisen tuotteen osalta, sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita ja sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti unionin tason riskinarvioinnissa.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lupien myöntämisessä noudatetaan seuraavia vaatimuksia:






  — | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältävien biosidituotteiden merkinnöissä on ilmoitettava, että kyseisiä tuotteita ei saa säilyttää tiloissa, joissa säilytetään pakkaamattomia elintarvikkeita tai rehuja.” |

1)

Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen I seuraava kohta:

Nro

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Tunnistenumerot

Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäis-puhtaus

Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen

Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden tuotteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen)

Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa

Tuotetyyppi

Erityissäännökset (1)

”39

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyli-asetaatti

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yyliasetaatti

EY-numero: ei ole.

CAS-numero: 30507-70-1

977 g/kg

1. helmikuuta 2013

31. tammikuuta 2015

31. tammikuuta 2023

19

Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on arvioitava, jos se on tarkoituksenmukaista kyseisen tuotteen osalta, sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita ja sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti unionin tason riskinarvioinnissa.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lupien myöntämisessä noudatetaan seuraavia vaatimuksia:

—

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältävien biosidituotteiden merkinnöissä on ilmoitettava, että kyseisiä tuotteita ei saa säilyttää tiloissa, joissa säilytetään pakkaamattomia elintarvikkeita tai rehuja.”

| 2) | Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen IA seuraava kohta:













  Nro | Yleisnimi | IUPAC-nimi
  Tunnistenumerot | Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäis-puhtaus | Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen | Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden valmisteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen) | Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa | Tuotetyyppi | Erityissäännökset (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”2 | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyli-asetaatti | (9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yyliasetaatti
  EY-numero: ei ole.
  CAS-numero: 30507-70-1 | 977 g/kg | 1. helmikuuta 2013 | 31. tammikuuta 2015 | 31. tammikuuta 2023 | 19 | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rekisteröinneissä noudatetaan seuraavia edellytyksiä:






  — | Käyttö ainoastaan sisätiloissa ansoissa, joissa on enintään 2 mg (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia. |

2)

Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen IA seuraava kohta:

Nro

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Tunnistenumerot

Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäis-puhtaus

Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen

Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden valmisteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen)

Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa

Tuotetyyppi

Erityissäännökset (2)

”2

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyli-asetaatti

(9Z,12E)-tetradeka-9,12-dien-1-yyliasetaatti

EY-numero: ei ole.

CAS-numero: 30507-70-1

977 g/kg

1. helmikuuta 2013

31. tammikuuta 2015

31. tammikuuta 2023

19

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rekisteröinneissä noudatetaan seuraavia edellytyksiä:

—

Käyttö ainoastaan sisätiloissa ansoissa, joissa on enintään 2 mg (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia.

| — | (Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältävien biosidituotteiden merkinnöissä on ilmoitettava, että kyseisiä tuotteita saa käyttää ainoastaan sisätiloissa ja että niitä ei saa käyttää tiloissa, joissa säilytetään pakkaamattomia elintarvikkeita tai rehuja.” |
| --- | --- |

—

(Z,E)-tetradeka-9,12-dienyyliasetaattia sisältävien biosidituotteiden merkinnöissä on ilmoitettava, että kyseisiä tuotteita saa käyttää ainoastaan sisätiloissa ja että niitä ei saa käyttää tiloissa, joissa säilytetään pakkaamattomia elintarvikkeita tai rehuja.”

---

(1)  Liitteeseen VI sisältyvien yleisten periaatteiden noudattamista varten arviointikertomusten sisältö ja päätelmät asetetaan saataville komission internetsivustolle osoitteessa: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

(2)  Liitteeseen VI sisältyvien yleisten periaatteiden noudattamista varten arviointikertomusten sisältö ja päätelmät asetetaan saataville komission internetsivustolle osoitteessa: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/49

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2011/12/EU,

annettu 8 päivänä helmikuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta fenoksikarbin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B. Luettelossa on mukana fenoksikarbi. |
| --- | --- |

(1)

Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B. Luettelossa on mukana fenoksikarbi.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella on arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti fenoksikarbin käyttöä tuotetyypissä 8 (puunsuoja-aineet), sellaisena kuin tuotetyyppi on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 perusteella on arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti fenoksikarbin käyttöä tuotetyypissä 8 (puunsuoja-aineet), sellaisena kuin tuotetyyppi on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V.

| (3) | Saksa, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 12 päivänä syyskuuta 2008 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Saksa, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 12 päivänä syyskuuta 2008 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (4) | Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti 24 päivänä syyskuuta 2010 tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti 24 päivänä syyskuuta 2010 tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (5) | Arvioinnit osoittavat, että puunsuoja-aineina käytettävien fenoksikarbia sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. Siksi on aiheellista lisätä fenoksikarbi kyseisen direktiivin liitteeseen I. |
| --- | --- |

(5)

Arvioinnit osoittavat, että puunsuoja-aineina käytettävien fenoksikarbia sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. Siksi on aiheellista lisätä fenoksikarbi kyseisen direktiivin liitteeseen I.

| (6) | Unionin tasolla ei ole arvioitu kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia toimia tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle. |
| --- | --- |

(6)

Unionin tasolla ei ole arvioitu kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia toimia tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle.

| (7) | Riskinarvioinnin aikana tehtyjen olettamusten huomioon ottamiseksi on syytä edellyttää, että puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle ja että mahdolliset puunsuoja-aineina käytettyjen, fenoksikarbia sisältävien aineiden valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten. |
| --- | --- |

(7)

Riskinarvioinnin aikana tehtyjen olettamusten huomioon ottamiseksi on syytä edellyttää, että puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle ja että mahdolliset puunsuoja-aineina käytettyjen, fenoksikarbia sisältävien aineiden valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten.

| (8) | Koska vesiympäristölle on todettu aiheutuvan riskejä, sen suojelemiseksi olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet. Käsitellyn puun käyttöön on todettu liittyvän riskejä, joita ei voida hyväksyä, silloin, kun käsitelty puu ei ole katettu eikä se joudu kosketuksiin maaperän kanssa, mutta se on jatkuvasti alttiina säälle taikka säältä suojattu mutta usein alttiina kosteudelle (OECD:n määrittämä käyttöluokka 3 (3)), jos erityisenä skenaariona on lammikon yläpuolella oleva silta. Tämän vuoksi on syytä edellyttää, että tuotteille ei myönnetä lupaa silloin, kun käsiteltyä puuta on tarkoitus käyttää ulkona veden lähellä tai yläpuolella olevissa rakenteissa, jollei toimiteta tietoja, jotka osoittavat, että tuote täyttää direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa ja liitteessä VI olevat vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia. |
| --- | --- |

(8)

Koska vesiympäristölle on todettu aiheutuvan riskejä, sen suojelemiseksi olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet. Käsitellyn puun käyttöön on todettu liittyvän riskejä, joita ei voida hyväksyä, silloin, kun käsitelty puu ei ole katettu eikä se joudu kosketuksiin maaperän kanssa, mutta se on jatkuvasti alttiina säälle taikka säältä suojattu mutta usein alttiina kosteudelle (OECD:n määrittämä käyttöluokka 3 (3)), jos erityisenä skenaariona on lammikon yläpuolella oleva silta. Tämän vuoksi on syytä edellyttää, että tuotteille ei myönnetä lupaa silloin, kun käsiteltyä puuta on tarkoitus käyttää ulkona veden lähellä tai yläpuolella olevissa rakenteissa, jollei toimiteta tietoja, jotka osoittavat, että tuote täyttää direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa ja liitteessä VI olevat vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia.

| (9) | On tärkeää, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa fenoksikarbia tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja jotta voidaan yleisesti ottaen edistää biosidituotemarkkinoiden moitteetonta toimintaa. |
| --- | --- |

(9)

On tärkeää, että tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan varmistaa fenoksikarbia tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja jotta voidaan yleisesti ottaen edistää biosidituotemarkkinoiden moitteetonta toimintaa.

| (10) | Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen. |
| --- | --- |

(10)

Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen.

| (11) | Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön. |
| --- | --- |

(11)

Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön.

| (12) | Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava.

| (13) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 98/8/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2012.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä helmikuuta 2013.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

(3)  OECD:n asiakirjat päästöskenaarioista, N:o 2, Emission Scenario Document for Wood Preservatives, osa 2, s. 64.

3

---

LIITE

Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen I seuraava kohta:

| Nro | Yleisnimi | IUPAC-nimi
  Tunnistenumerot | Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäispuhtaus | Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen | Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden tuotteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen) | Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa | Tuotetyyppi | Erityissäännökset (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”40 | Fenoksikarbi | | IUPAC-nimi: Etyyli [2-(4-fenoksifenoksi)etyyli]karbamaatti |

Nro

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Tunnistenumerot

Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäispuhtaus

Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen

Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden tuotteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen)

Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa

Tuotetyyppi

Erityissäännökset (1)

”40

Fenoksikarbi

IUPAC-nimi: Etyyli [2-(4-fenoksifenoksi)etyyli]karbamaatti

| | EY-numero: 276-696-7 |
| --- | --- |

EY-numero: 276-696-7

| | CAS-numero: 72490-01-8 |
| --- | --- |

CAS-numero: 72490-01-8

960 g/kg

1. helmikuuta 2013

31. tammikuuta 2015

31. tammikuuta 2023

8

Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on arvioitava, jos se on tarkoituksenmukaista kyseisen tuotteen osalta, sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita ja sellaisia ympäristön osille ja populaatioille aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti unionin tason riskinarvioinnissa.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lupien myöntämisessä noudatetaan seuraavia vaatimuksia:

| — | On toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä maaperän ja vesien suojelemiseksi. Sallittujen valmisteiden merkinnöissä tai mahdollisesti laadituissa käyttöturvallisuustiedotteissa on mainittava, että vastakäsitelty puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle katon alle, jotta valmistetta ei pääse valumaan suoraan maaperään tai vesistöön, ja että mahdolliset tuotteen käytöstä aiheutuvat valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten. |
| --- | --- |

—

On toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä maaperän ja vesien suojelemiseksi. Sallittujen valmisteiden merkinnöissä tai mahdollisesti laadituissa käyttöturvallisuustiedotteissa on mainittava, että vastakäsitelty puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava katteen alle ja/tai läpäisemättömälle kovalle perustalle katon alle, jotta valmistetta ei pääse valumaan suoraan maaperään tai vesistöön, ja että mahdolliset tuotteen käytöstä aiheutuvat valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten.

| — | Valmisteille ei myöskään saa myöntää lupaa, kun käsiteltyä puuta on tarkoitus käyttää ulkona veden lähellä tai yläpuolella olevissa rakenteissa, jollei ole toimitettu tietoja, jotka osoittavat, että valmiste täyttää 5 artiklassa ja liitteessä VI olevat vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia.” |
| --- | --- |

—

Valmisteille ei myöskään saa myöntää lupaa, kun käsiteltyä puuta on tarkoitus käyttää ulkona veden lähellä tai yläpuolella olevissa rakenteissa, jollei ole toimitettu tietoja, jotka osoittavat, että valmiste täyttää 5 artiklassa ja liitteessä VI olevat vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia.”

---

(1)  Liitteeseen VI sisältyvien yleisten periaatteiden noudattamista varten arviointikertomusten sisältö ja päätelmät asetetaan saataville komission internetsivustolle osoitteessa: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/52

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2011/13/EU,

annettu 8 päivänä helmikuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta nonaanihapon lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B. Luetteloon kuuluu nonaanihappo. |
| --- | --- |

(1)

Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B. Luetteloon kuuluu nonaanihappo.

| (2) | Nonaanihapon käyttöä tuotetyypissä 19 (karkotteet ja houkutteet), sellaisena kuin tuotetyyppi on määriteltynä direktiivin 98/8/EY liitteessä V, on asetuksen (EY) N:o 1451/2007 nojalla arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Nonaanihapon käyttöä tuotetyypissä 19 (karkotteet ja houkutteet), sellaisena kuin tuotetyyppi on määriteltynä direktiivin 98/8/EY liitteessä V, on asetuksen (EY) N:o 1451/2007 nojalla arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (3) | Itävalta, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 10 päivänä lokakuuta 2008 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Itävalta, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 10 päivänä lokakuuta 2008 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (4) | Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti tarkastelun tulokset 24 päivänä syyskuuta 2010 arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti tarkastelun tulokset 24 päivänä syyskuuta 2010 arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (5) | Arvioinnit osoittavat, että karkotteina käytettävien nonaanihappoa sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa asetetut vaatimukset. Siksi on aiheellista lisätä nonaanihappo kyseisen direktiivin liitteeseen I. |
| --- | --- |

(5)

Arvioinnit osoittavat, että karkotteina käytettävien nonaanihappoa sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa asetetut vaatimukset. Siksi on aiheellista lisätä nonaanihappo kyseisen direktiivin liitteeseen I.

| (6) | Unionin tasolla ei ole arvioitu kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että asianmukaisia toimia toteutetaan tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle. |
| --- | --- |

(6)

Unionin tasolla ei ole arvioitu kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että asianmukaisia toimia toteutetaan tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle.

| (7) | Tämän direktiivin säännösten samanaikainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa on tärkeää, sillä siten varmistetaan nonaanihappoa tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja edistetään biosidituotteiden markkinoiden moitteetonta toimintaa yleisesti. |
| --- | --- |

(7)

Tämän direktiivin säännösten samanaikainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa on tärkeää, sillä siten varmistetaan nonaanihappoa tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja edistetään biosidituotteiden markkinoiden moitteetonta toimintaa yleisesti.

| (8) | Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen. |
| --- | --- |

(8)

Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen.

| (9) | Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön. |
| --- | --- |

(9)

Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, olisi jäsenvaltioille varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön.

| (10) | Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava vastaavasti.

| (11) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 98/8/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ja julkaistava ne viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2012.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä helmikuuta 2013.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3.

2

---

LIITE

Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen I seuraava kohta:

| Nro | Yleisnimi | IUPAC-nimi
  Tunnistenumerot | Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäispuhtaus | Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen | Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden valmisteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen) | Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa | Tuotetyyppi | Erityissäännökset (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”41 | Nonaanihappo (pelargonihappo) | | IUPAC-nimi: Nonaanihappo |

Nro

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Tunnistenumerot

Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäispuhtaus

Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen

Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden valmisteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen)

Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa

Tuotetyyppi

Erityissäännökset (1)

”41

Nonaanihappo (pelargonihappo)

IUPAC-nimi: Nonaanihappo

| | EY-numero: 203-931-2 |
| --- | --- |

EY-numero: 203-931-2

| | CAS-numero: 112-05-0 |
| --- | --- |

CAS-numero: 112-05-0

896 g/kg

1. helmikuuta 2013

31. tammikuuta 2015

31. tammikuuta 2023

19

Arvioidessaan tuotetta koskevaa lupahakemusta 5 artiklan ja liitteen VI mukaisesti jäsenvaltioiden on arvioitava, jos se on tarkoituksenmukaista kyseisen tuotteen osalta, sellaisia käyttötarkoituksia tai altistusskenaarioita ja sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole arvioitu edustavasti unionin tason riskinarvioinnissa.”

---

(1)  Liitteeseen VI sisältyvien yleisten periaatteiden noudattamista varten arviointikertomusten sisältö ja päätelmät asetetaan saataville komission internetsivustolle osoitteessa: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

PÄÄTÖKSET

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/55

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä kesäkuuta 2010,

valtiontuesta C 1/09 (ex NN 69/08), jonka Unkari on myöntänyt MOL Nyrt:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3553)

(Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/88/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa perussopimuksen 108 artiklan (1) 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea C 1/09 (ex NN 69/08) (2),

on pyytänyt edellä mainittujen artiklojen mukaisesti asianosaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Marraskuun 14 päivänä 2007 vastaanottamansa kantelun perusteella komissio aloitti 13 päivänä tammikuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn toimenpiteistä, jota Unkari toteutti Unkarin julkisen öljy- ja kaasuosakeyhtiön (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt., jäljempänä ’MOL’) eduksi ja joiden väitettiin olevan valtiontukea. |
| --- | --- |

(1)

Marraskuun 14 päivänä 2007 vastaanottamansa kantelun perusteella komissio aloitti 13 päivänä tammikuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn toimenpiteistä, jota Unkari toteutti Unkarin julkisen öljy- ja kaasuosakeyhtiön (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt., jäljempänä ’MOL’) eduksi ja joiden väitettiin olevan valtiontukea.

| (2) | Unkari toimitti 8 päivänä huhtikuuta 2009 huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä. |
| --- | --- |

(2)

Unkari toimitti 8 päivänä huhtikuuta 2009 huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä.

| (3) | Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä28 päivänä maaliskuuta 2009 (3). Huomautuksia vastaanotettiin kahdelta asianosaiselta, MOL:ltä ja Unkarin kaivosteollisuusjärjestöltä (Magyar Bányászati Szövetség), 27 päivänä huhtikuuta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä28 päivänä maaliskuuta 2009 (3). Huomautuksia vastaanotettiin kahdelta asianosaiselta, MOL:ltä ja Unkarin kaivosteollisuusjärjestöltä (Magyar Bányászati Szövetség), 27 päivänä huhtikuuta 2009.

| (4) | Komissio toimitti huomautukset Unkarille 2 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään. Unkari ilmoitti 3 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, ettei sillä ollut kommentoitavaa asianomaisten huomautuksiin. |
| --- | --- |

(4)

Komissio toimitti huomautukset Unkarille 2 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään. Unkari ilmoitti 3 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, ettei sillä ollut kommentoitavaa asianomaisten huomautuksiin.

| (5) | Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta lisätietoja 21 päivänä syyskuuta 2009 ja 12 päivänä tammikuuta 2010, ja Unkari vastasi 19 päivänä lokakuuta 2009 ja 9 päivänä helmikuuta 2010 päivätyissä kirjeissään. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta lisätietoja 21 päivänä syyskuuta 2009 ja 12 päivänä tammikuuta 2010, ja Unkari vastasi 19 päivänä lokakuuta 2009 ja 9 päivänä helmikuuta 2010 päivätyissä kirjeissään.

II   EDUNSAAJA

| (6) | MOL on Budapestissa, Unkarissa, toimiva yhdistetty öljy- ja kaasuyhtiö. MOL:n ydinliiketoiminnat Unkarin markkinoilla ovat seuraavat: raakaöljyn ja maakaasun etsintä ja tuotanto, kaasutuotteiden valmistus, raakaöljytuotteiden jalostus, kuljetus, varastointi ja jakelu vähittäis- ja tukkumarkkinoilla, maakaasun siirto sekä olefiinien ja polyolefiinien tuotanto ja myynti. Lisäksi MOL-konsernilla, johon MOL kuuluu, on useita muita tytäryhtiöitä Unkarissa ja muissa maissa. (4) |
| --- | --- |

(6)

MOL on Budapestissa, Unkarissa, toimiva yhdistetty öljy- ja kaasuyhtiö. MOL:n ydinliiketoiminnat Unkarin markkinoilla ovat seuraavat: raakaöljyn ja maakaasun etsintä ja tuotanto, kaasutuotteiden valmistus, raakaöljytuotteiden jalostus, kuljetus, varastointi ja jakelu vähittäis- ja tukkumarkkinoilla, maakaasun siirto sekä olefiinien ja polyolefiinien tuotanto ja myynti. Lisäksi MOL-konsernilla, johon MOL kuuluu, on useita muita tytäryhtiöitä Unkarissa ja muissa maissa. (4)

| (7) | Unkarissa ja Slovakiassa MOL-konserni on markkinajohtaja jokaisella ydintoimialallaan. Vuonna 2008 (5) MOL:n liikevaihto oli noin 6,8 miljardia euroa ja MOL-konsernin noin 13 miljardia euroa. Samana vuonna yhtiöiden liikevoitot olivat samassa järjestyksessä 400 miljoonaa euroa ja 732 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(7)

Unkarissa ja Slovakiassa MOL-konserni on markkinajohtaja jokaisella ydintoimialallaan. Vuonna 2008 (5) MOL:n liikevaihto oli noin 6,8 miljardia euroa ja MOL-konsernin noin 13 miljardia euroa. Samana vuonna yhtiöiden liikevoitot olivat samassa järjestyksessä 400 miljoonaa euroa ja 732 miljoonaa euroa.

III   TOIMENPITEEN KUVAUS

| (8) | Kaivos- ja louhintatoimintaa Unkarissa sääntelevät yleiset säännöt on vahvistettu vuoden 1993 kaivoslaissa (6) (jäljempänä ’kaivoslaki’), joka koskee myös hiilivetyjen (eli raakaöljyn ja maakaasun) tuotantotoimintaa (etsintää, porausta ja tuotantoa). |
| --- | --- |

(8)

Kaivos- ja louhintatoimintaa Unkarissa sääntelevät yleiset säännöt on vahvistettu vuoden 1993 kaivoslaissa (6) (jäljempänä ’kaivoslaki’), joka koskee myös hiilivetyjen (eli raakaöljyn ja maakaasun) tuotantotoimintaa (etsintää, porausta ja tuotantoa).

| (9) | Laissa erotellaan kaivos- ja louhostoiminta sen mukaan, harjoitetaanko sitä i) toimiluvan (7) vai ii) luvan (8) nojalla.






  — | Toimiluvan yhteydessä ministeri, jonka toimivaltuuksiin kaivostoiminta kuuluu, (jäljempänä ’toimivaltainen ministeri’) tekee sopimuksen (9) sen tarjoajan kanssa, joka on voittanut ”rajoitetun alueen” hyödyntämisestä järjestetyn avoimen tarjouskilpailun (10). |
| --- | --- | --- |

(9)

Laissa erotellaan kaivos- ja louhostoiminta sen mukaan, harjoitetaanko sitä i) toimiluvan (7) vai ii) luvan (8) nojalla.

—

Toimiluvan yhteydessä ministeri, jonka toimivaltuuksiin kaivostoiminta kuuluu, (jäljempänä ’toimivaltainen ministeri’) tekee sopimuksen (9) sen tarjoajan kanssa, joka on voittanut ”rajoitetun alueen” hyödyntämisestä järjestetyn avoimen tarjouskilpailun (10).

| — | Menettely on erilainen ”avoimilla alueilla” (11), joilla kaivosviranomaisen on pakko myöntää lupa kaivosoikeuksien harjoittamiseen, jos hakija täyttää laissa määritellyt edellytykset (12). |
| --- | --- |

—

Menettely on erilainen ”avoimilla alueilla” (11), joilla kaivosviranomaisen on pakko myöntää lupa kaivosoikeuksien harjoittamiseen, jos hakija täyttää laissa määritellyt edellytykset (12).

| (10) | Kaivoslain määritelmän mukaisesti (13) rajoitetut alueet on varattu kaivostoiminnan harjoittamiseen toimiluvan nojalla. Vastaavasti muut kuin rajoitetut alueet ovat avoimia alueita. Unkarin antaman selvityksen mukaan alkuperäisenä tarkoituksena oli luokitella kaikki kentät rajoitetuiksi alueiksi, joita hyödynnetään toimilupien nojalla. Avoimet alueet, joilla on vähemmän mineraaleja, olisivat jääneet poikkeuksellisiksi. Viimeksi mainittujen tapauksissa kenttien arvot oletettiin pienemmiksi, eikä niistä odotettu saatavan tarjouksia avoimessa tarjouskilpailussa. |
| --- | --- |

(10)

Kaivoslain määritelmän mukaisesti (13) rajoitetut alueet on varattu kaivostoiminnan harjoittamiseen toimiluvan nojalla. Vastaavasti muut kuin rajoitetut alueet ovat avoimia alueita. Unkarin antaman selvityksen mukaan alkuperäisenä tarkoituksena oli luokitella kaikki kentät rajoitetuiksi alueiksi, joita hyödynnetään toimilupien nojalla. Avoimet alueet, joilla on vähemmän mineraaleja, olisivat jääneet poikkeuksellisiksi. Viimeksi mainittujen tapauksissa kenttien arvot oletettiin pienemmiksi, eikä niistä odotettu saatavan tarjouksia avoimessa tarjouskilpailussa.

| (11) | Kaivoslaissa säädetään niin ikään, että mineraalivarojen hyödyntämisestä on maksettava valtiolle kaivosmaksu, jonka suuruus on tietty prosenttiosuus tuotettavien mineraalien arvosta (14). Kaivosmaksu vaihtelee sovellettavan järjestelyn mukaan:






  — | Toimilupien yhteydessä kaivosmaksun suuruus määritellään toimilupasopimuksessa (15). |
| --- | --- | --- |

(11)

Kaivoslaissa säädetään niin ikään, että mineraalivarojen hyödyntämisestä on maksettava valtiolle kaivosmaksu, jonka suuruus on tietty prosenttiosuus tuotettavien mineraalien arvosta (14). Kaivosmaksu vaihtelee sovellettavan järjestelyn mukaan:

—

Toimilupien yhteydessä kaivosmaksun suuruus määritellään toimilupasopimuksessa (15).

| — | Luvanvaraisen mineraalien tuotannon yhteydessä maksusta säädetään kaivoslaissa (16). Tammikuuhun 2008 saakka luvanvaraisen hiilivetyjen tuotannon kaivosmaksu oli 12 prosenttia, kun kentät oli otettu tuotantoon 1 päivän tammikuuta 1998 jälkeen, ja J prosenttia, jos kentät oli otettu tuotantoon ennen 1 päivää tammikuuta 1998 (17). Prosenttiluku J oli laskettava kaavasta, joka perustui kaasunhinnan kehitykseen sekä tuotannon määrään ja arvoon. Sen vähimmäisarvoksi määrättiin 12 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Luvanvaraisen mineraalien tuotannon yhteydessä maksusta säädetään kaivoslaissa (16). Tammikuuhun 2008 saakka luvanvaraisen hiilivetyjen tuotannon kaivosmaksu oli 12 prosenttia, kun kentät oli otettu tuotantoon 1 päivän tammikuuta 1998 jälkeen, ja J prosenttia, jos kentät oli otettu tuotantoon ennen 1 päivää tammikuuta 1998 (17). Prosenttiluku J oli laskettava kaavasta, joka perustui kaasunhinnan kehitykseen sekä tuotannon määrään ja arvoon. Sen vähimmäisarvoksi määrättiin 12 prosenttia.

| (12) | Kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa säädetään, että jollei luvanvarainen kaivosyhtiö aloita tuotantoa viiden vuoden kuluessa kaivosviranomaisen myöntämän luvan päiväyksestä, kaivosoikeudet peruutetaan (18). |
| --- | --- |

(12)

Kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa säädetään, että jollei luvanvarainen kaivosyhtiö aloita tuotantoa viiden vuoden kuluessa kaivosviranomaisen myöntämän luvan päiväyksestä, kaivosoikeudet peruutetaan (18).

| (13) | Tässä pykälässä säädetään lisäksi mahdollisuudesta pidentää määräaikaa sopimalla asiasta toimivaltaisen ministerin ja kaivosyhtiön kesken (19). Pykälässä säädetään kolmesta erilaisesta maksusta, jotka on suoritettava kaivosoikeuksien pidentämisen johdosta:






  a) | ensinnäkin käyttöön ottamattomista kentistä on maksettava pidennysmaksua, kunnes toiminta varsinaisesti alkaa, enintään 1,2 kertaa alkuperäisen kaivosmaksun verran käyttäen perusteena laissa säädettyä oletettua mineraalimäärää, sillä maksu on suoritettava ennen kuin mitään varsinaista toimintaa on kentällä järjestetty; |
| --- | --- | --- |

(13)

Tässä pykälässä säädetään lisäksi mahdollisuudesta pidentää määräaikaa sopimalla asiasta toimivaltaisen ministerin ja kaivosyhtiön kesken (19). Pykälässä säädetään kolmesta erilaisesta maksusta, jotka on suoritettava kaivosoikeuksien pidentämisen johdosta:

a)

ensinnäkin käyttöön ottamattomista kentistä on maksettava pidennysmaksua, kunnes toiminta varsinaisesti alkaa, enintään 1,2 kertaa alkuperäisen kaivosmaksun verran käyttäen perusteena laissa säädettyä oletettua mineraalimäärää, sillä maksu on suoritettava ennen kuin mitään varsinaista toimintaa on kentällä järjestetty;

| b) | toiseksi pidennysmaksua on sovellettava kaikkiin yhtiön kaivoskenttiin, mikäli pidennys koskee useampaa kuin kahta kaivoskenttää; |
| --- | --- |

b)

toiseksi pidennysmaksua on sovellettava kaikkiin yhtiön kaivoskenttiin, mikäli pidennys koskee useampaa kuin kahta kaivoskenttää;

| c) | kolmanneksi voidaan veloittaa kertamaksu, mikäli pidennys koskee useampaa kuin viittä kaivoskenttää (20). |
| --- | --- |

c)

kolmanneksi voidaan veloittaa kertamaksu, mikäli pidennys koskee useampaa kuin viittä kaivoskenttää (20).

| (14) | MOL haki 19 päivänä syyskuuta 2005 kaivosoikeuden pidennystä 12 hiilivetykentälle, joille se oli aikaisemmin saanut luvan mutta joilla se ei ollut aloittanut tuotantoa määräajassa. MOL ja ministeri tekivät 22 päivänä joulukuuta 2005 kaivoslain 26/A §:n 5 momentin nojalla pidennyssopimuksen seuraavin ehdoin:
  a)   Pidennysmaksu: Hakemuksen kohteena olleita 12:ta kaivoslupaa pidennettiin viidellä vuodella (eli MOL:llä oli tuolloin vielä viisi vuotta aikaa aloittaa tuotanto kentillä). Pidennysmaksu määrättiin jokaiselle viisivuotisen pidennysjakson vuodelle käyttäen 12 prosentin suuruista kaivosmaksua, joka tuolloin oli voimassa, ja kerrointa (”c”), joka vaihtelee välillä 1,020–1,050. Näin saatiin seuraavassa taulukossa 1 luetellut pidennysmaksut (21). Pidennysmaksu määrättiin viisivuotiselle pidennysjaksolle. Mikäli kentät otetaan käyttöön, määrättyä maksua on sovellettava pidennyksen kohteena olevien kenttien kaivosmaksuna 15 vuotta pitkän jakson loppuajan (22).
  b)   Korotetun maksun ulottaminen koskemaan kaikkia kaivoskenttiä: Koska kaivosoikeuden pidentämistä oli haettu useammalle kuin kahdelle kaivoskentälle, korotettua maksua (joka on yhtä suuri kuin pidennysmaksu, kuten taulukosta 1 ilmenee) on sovellettava seuraavien 15 vuoden ajan eli vuoteen 2020 asti kaikkiin MOL:n luvanvaraisiin kenttiin, jotka on otettu käyttöön 1 päivän tammikuuta 1998 jälkeen. Ennen 1 päivää tammikuuta 1998 käyttöön otettuihin kenttiin sovelletaan kerrointa J, joka kerrotaan c:llä (23).
  c)   Kiinteä kaivosmaksu: Osapuolet sopivat niin ikään nimenomaisesti, että määrättyä kaivosmaksua on sovellettava sopimuksen koko voimassaoloajan (eli vuoteen 2020 asti) kaivoslain mahdollisista muutoksista riippumatta (24).
  d)   Kertamaksu: Koska kaivosoikeuden pidennystä oli haettu useammalle kuin viidelle kaivoskentälle, sopimuksessa määrättiin myös 20 miljardin Unkarin forintin (25) kertamaksusta (26).
  e)   Irtisanomislauseke: Sopimuksessa määrätään, ettei sitä voida muuttaa yksipuolisesti (vaan ainoastaan kummankin sopimuspuolen päätöksellä). Sopimuspuoli voi irtisanoa sopimuksen vain MOL:n omistuksen muuttuessa (vähintään 25 % osakkeista). |
| --- | --- |

(14)

MOL haki 19 päivänä syyskuuta 2005 kaivosoikeuden pidennystä 12 hiilivetykentälle, joille se oli aikaisemmin saanut luvan mutta joilla se ei ollut aloittanut tuotantoa määräajassa. MOL ja ministeri tekivät 22 päivänä joulukuuta 2005 kaivoslain 26/A §:n 5 momentin nojalla pidennyssopimuksen seuraavin ehdoin:

a)   Pidennysmaksu: Hakemuksen kohteena olleita 12:ta kaivoslupaa pidennettiin viidellä vuodella (eli MOL:llä oli tuolloin vielä viisi vuotta aikaa aloittaa tuotanto kentillä). Pidennysmaksu määrättiin jokaiselle viisivuotisen pidennysjakson vuodelle käyttäen 12 prosentin suuruista kaivosmaksua, joka tuolloin oli voimassa, ja kerrointa (”c”), joka vaihtelee välillä 1,020–1,050. Näin saatiin seuraavassa taulukossa 1 luetellut pidennysmaksut (21). Pidennysmaksu määrättiin viisivuotiselle pidennysjaksolle. Mikäli kentät otetaan käyttöön, määrättyä maksua on sovellettava pidennyksen kohteena olevien kenttien kaivosmaksuna 15 vuotta pitkän jakson loppuajan (22).

b)   Korotetun maksun ulottaminen koskemaan kaikkia kaivoskenttiä: Koska kaivosoikeuden pidentämistä oli haettu useammalle kuin kahdelle kaivoskentälle, korotettua maksua (joka on yhtä suuri kuin pidennysmaksu, kuten taulukosta 1 ilmenee) on sovellettava seuraavien 15 vuoden ajan eli vuoteen 2020 asti kaikkiin MOL:n luvanvaraisiin kenttiin, jotka on otettu käyttöön 1 päivän tammikuuta 1998 jälkeen. Ennen 1 päivää tammikuuta 1998 käyttöön otettuihin kenttiin sovelletaan kerrointa J, joka kerrotaan c:llä (23).

c)   Kiinteä kaivosmaksu: Osapuolet sopivat niin ikään nimenomaisesti, että määrättyä kaivosmaksua on sovellettava sopimuksen koko voimassaoloajan (eli vuoteen 2020 asti) kaivoslain mahdollisista muutoksista riippumatta (24).

d)   Kertamaksu: Koska kaivosoikeuden pidennystä oli haettu useammalle kuin viidelle kaivoskentälle, sopimuksessa määrättiin myös 20 miljardin Unkarin forintin (25) kertamaksusta (26).

e)   Irtisanomislauseke: Sopimuksessa määrätään, ettei sitä voida muuttaa yksipuolisesti (vaan ainoastaan kummankin sopimuspuolen päätöksellä). Sopimuspuoli voi irtisanoa sopimuksen vain MOL:n omistuksen muuttuessa (vähintään 25 % osakkeista).

| (15) | Kaivosviranomainen pidensi 23 päivänä joulukuuta 2005 tekemällään päätöksellä MOL:n kaivosoikeuksia hakemuksen kohteena olevilla 12 kentällä ja ulotti korotetun maksun koskemaan kaikkia yhtiön kenttiä. |
| --- | --- |

(15)

Kaivosviranomainen pidensi 23 päivänä joulukuuta 2005 tekemällään päätöksellä MOL:n kaivosoikeuksia hakemuksen kohteena olevilla 12 kentällä ja ulotti korotetun maksun koskemaan kaikkia yhtiön kenttiä.

| (16) | Kaivoslain muutoksella (27), joka tuli voimaan 8 päivänä tammikuuta 2008 (28), jäljempänä ’vuoden 2008 muutos’, kaivosmaksua korotettiin huomattavasti tiettyjen hiilivetyluokkien osalta. Muunlaisten mineraalien kaivosmaksuun muutoksella ei ollut vaikutusta. Muutoslain 5 §:ssä säädetään eriytetystä kaivosmaksusta sen mukaan, i) milloin kaivoskenttä on otettu käyttöön, ii) paljonko hiilivetyjä kentällä tuotetaan ja iii) mikä raakaöljyn hinta tuolloin on.






  — | Kentille, jotka otettiin käyttöön 1 päivän tammikuuta 1998 ja 1 päivän tammikuuta 2008 välisenä aikana, määrättiin 30 prosentin kaivosmaksu. |
| --- | --- | --- |

(16)

Kaivoslain muutoksella (27), joka tuli voimaan 8 päivänä tammikuuta 2008 (28), jäljempänä ’vuoden 2008 muutos’, kaivosmaksua korotettiin huomattavasti tiettyjen hiilivetyluokkien osalta. Muunlaisten mineraalien kaivosmaksuun muutoksella ei ollut vaikutusta. Muutoslain 5 §:ssä säädetään eriytetystä kaivosmaksusta sen mukaan, i) milloin kaivoskenttä on otettu käyttöön, ii) paljonko hiilivetyjä kentällä tuotetaan ja iii) mikä raakaöljyn hinta tuolloin on.

—

Kentille, jotka otettiin käyttöön 1 päivän tammikuuta 1998 ja 1 päivän tammikuuta 2008 välisenä aikana, määrättiin 30 prosentin kaivosmaksu.

| — | Kenttiin, jotka on otettu käyttöön 1 päivän tammikuuta 2008 jälkeen, sovelletaan eriytettyjä maksuja (12, 20 tai 30 %) sen mukaan, paljonko niillä tuotetaan hiilivetyjä. |
| --- | --- |

—

Kenttiin, jotka on otettu käyttöön 1 päivän tammikuuta 2008 jälkeen, sovelletaan eriytettyjä maksuja (12, 20 tai 30 %) sen mukaan, paljonko niillä tuotetaan hiilivetyjä.

| — | Ennen 1 päivää tammikuuta 1998 käyttöön otettuihin kenttiin sovelletaan kerrointa J, jonka vähimmäisarvoksi on määritelty 30 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Ennen 1 päivää tammikuuta 1998 käyttöön otettuihin kenttiin sovelletaan kerrointa J, jonka vähimmäisarvoksi on määritelty 30 prosenttia.

Lisäksi kaikkiin näihin maksuihin sovelletaan lisämaksua raakaöljyn hinnan perusteella: + 3 prosenttia, jos raakaöljyn hinta ylittää 80 USD/barreli tai + 6 prosenttia, jos hinta ylittää 90 USD/barreli (jäljempänä ’Brent-lisämaksu’). Esimerkiksi vaikeisiin tuotanto-olosuhteisiin sovelletaan erikoismaksua (12 %), samoin erittäin passiiviseen kaasuun (8 %).

| (17) | Nämä kaivosmaksut olivat voimassa 8 päivästä tammikuuta 2008 aina 23 päivään tammikuuta 2009, ja niitä sovellettiin kaivoslain muutosten voimaantulosta alkaen kaikkiin kaivosyhtiöihin, jotka työskentelivät luvanvaraisilla kaivospaikoilla, mukaan lukien myös ennen tammikuuta 2008 luvan saaneet paikat. Uusi kaivoslain muutos tuli voimaan 23 päivänä tammikuuta 2009 (kun komissio oli päättänyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta). Siinä alennettiin 1 päivän tammikuuta 1998 ja 1 päivän tammikuuta 2008 välissä käyttöön otettujen kenttien kaivosmaksua 12 prosenttiin (mutta pysytettiin voimassa Brent-lisämaksu) (29). Muunlaisiin kenttiin sovellettava kaivosmaksu pysyi entisellään eli samanlaisena kuin vuonna 2008 voimassa olleessa kaivoslaissa säädettiin. |
| --- | --- |

(17)

Nämä kaivosmaksut olivat voimassa 8 päivästä tammikuuta 2008 aina 23 päivään tammikuuta 2009, ja niitä sovellettiin kaivoslain muutosten voimaantulosta alkaen kaikkiin kaivosyhtiöihin, jotka työskentelivät luvanvaraisilla kaivospaikoilla, mukaan lukien myös ennen tammikuuta 2008 luvan saaneet paikat. Uusi kaivoslain muutos tuli voimaan 23 päivänä tammikuuta 2009 (kun komissio oli päättänyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta). Siinä alennettiin 1 päivän tammikuuta 1998 ja 1 päivän tammikuuta 2008 välissä käyttöön otettujen kenttien kaivosmaksua 12 prosenttiin (mutta pysytettiin voimassa Brent-lisämaksu) (29). Muunlaisiin kenttiin sovellettava kaivosmaksu pysyi entisellään eli samanlaisena kuin vuonna 2008 voimassa olleessa kaivoslaissa säädettiin.

| (18) | Taulukossa 2 tiivistetään kaivoslain eri toisintojen mukaan lupajärjestelmän puitteissa sovellettavat kaivosmaksut.

  Taulukko 2


  Tiivistelmä kaivoslakiin perustuvan lupajärjestelmän mukaisesti sovellettavista kaivosmaksuista | Vuoteen 2008 sovellettu maksu | Vuonna 2008 sovellettu maksu | 23.1.2009 alkaen sovellettu maksu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto alkanut ennen 1.1.1998 | J %
  (vähintään 12 %) | J %
  (vähintään 30 %, Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | J %
  (vähintään 30 %, Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) |
| Tuotanto alkanut 1.1.1998–1.1.2008 | 12 % | 30 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 12 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) |
| Tuotanto alkanut 1.1.2008 jälkeen | Kaasukentät, joiden vuosituotanto alle 300 milj. m3

  Öljykentät, joiden vuosituotanto alle 50 kt | — | 12 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 12 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) |
| Kaasukentät, joiden vuosituotanto 300–500 milj. m3

  Öljykentät, joiden vuosituotanto 50–200 kt | 20 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 20 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) |
| Kaasukentät, joiden vuosituotanto yli 500 milj. m3

  Öljykentät, joiden vuosituotanto yli 200 kt | 30 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 30 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) |
| Hiilivedyt erikoisolosuhteissa | 12 % | 12 % |
| Erittäin passiivinen kaasu | 8 % | 8 % |
| J lasketaan kaavasta, joka perustuu kaasun hintakehykseen, tuotettuun määrään ja arvoon, ks. 11 kappale. |

(18)

Taulukossa 2 tiivistetään kaivoslain eri toisintojen mukaan lupajärjestelmän puitteissa sovellettavat kaivosmaksut.

Taulukko 2

Tiivistelmä kaivoslakiin perustuvan lupajärjestelmän mukaisesti sovellettavista kaivosmaksuista

Vuoteen 2008 sovellettu maksu

Vuonna 2008 sovellettu maksu

23.1.2009 alkaen sovellettu maksu

Tuotanto alkanut ennen 1.1.1998

J %

(vähintään 12 %)

J %

(vähintään 30 %, Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

J %

(vähintään 30 %, Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

Tuotanto alkanut 1.1.1998–1.1.2008

12 %

30 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

12 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

Tuotanto alkanut 1.1.2008 jälkeen

Kaasukentät, joiden vuosituotanto alle 300 milj. m3

Öljykentät, joiden vuosituotanto alle 50 kt

—

12 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

12 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

Kaasukentät, joiden vuosituotanto 300–500 milj. m3

Öljykentät, joiden vuosituotanto 50–200 kt

20 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

20 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

Kaasukentät, joiden vuosituotanto yli 500 milj. m3

Öljykentät, joiden vuosituotanto yli 200 kt

30 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

30 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

Hiilivedyt erikoisolosuhteissa

12 %

12 %

Erittäin passiivinen kaasu

8 %

8 %

J lasketaan kaavasta, joka perustuu kaasun hintakehykseen, tuotettuun määrään ja arvoon, ks. 11 kappale.

IV   PERUSTEET MENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (19) | Tarkasteltavana oleva väitetty valtiontuki on MOL:n ja Unkarin valtion välillä 22 päivänä joulukuuta 2005 tehty pidennyssopimus. Siinä yhtiö vapautettiin osin hiilivetyjen etsintään liittyvän kaivosmaksun korotuksesta, josta säädettiin Unkarin kaivoslain muutoksessa. Sopimus ja sen muutos on suunniteltu siten, että komissio pitää niitä osana samaa toimenpidettä (jäljempänä ’toimenpide’), ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on arvioitu ainoastaan niiden yhteisvaikutusta. |
| --- | --- |

(19)

Tarkasteltavana oleva väitetty valtiontuki on MOL:n ja Unkarin valtion välillä 22 päivänä joulukuuta 2005 tehty pidennyssopimus. Siinä yhtiö vapautettiin osin hiilivetyjen etsintään liittyvän kaivosmaksun korotuksesta, josta säädettiin Unkarin kaivoslain muutoksessa. Sopimus ja sen muutos on suunniteltu siten, että komissio pitää niitä osana samaa toimenpidettä (jäljempänä ’toimenpide’), ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on arvioitu ainoastaan niiden yhteisvaikutusta.

| (20) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään alustavasti, että sopimuksen pidentämisen tuloksena MOL on suojattu kaivosmaksun tulevilta muutoksilta ja erityisesti kaivoslakiin vuonna 2008 tehdyiltä muutoksilta. Näin yhtiötä on suosittu suhteessa kilpailijoihinsa, jotka toimivat nykyisen lupajärjestelmän puitteissa ja ovat joutuneet maksamaan uudet korotut kaivosmaksut, koska ne eivät ole tehneet aiemmin samanlaista pidennyssopimusta. Alustavassa arviossaan komissio katsoi, että toimenpidettä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, eikä nähnyt mitään perusteita sille, että toimenpide olisi yhteismarkkinoille soveltuva, koska yksikään poikkeuksista ei näyttänyt soveltuvan siihen. |
| --- | --- |

(20)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään alustavasti, että sopimuksen pidentämisen tuloksena MOL on suojattu kaivosmaksun tulevilta muutoksilta ja erityisesti kaivoslakiin vuonna 2008 tehdyiltä muutoksilta. Näin yhtiötä on suosittu suhteessa kilpailijoihinsa, jotka toimivat nykyisen lupajärjestelmän puitteissa ja ovat joutuneet maksamaan uudet korotut kaivosmaksut, koska ne eivät ole tehneet aiemmin samanlaista pidennyssopimusta. Alustavassa arviossaan komissio katsoi, että toimenpidettä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, eikä nähnyt mitään perusteita sille, että toimenpide olisi yhteismarkkinoille soveltuva, koska yksikään poikkeuksista ei näyttänyt soveltuvan siihen.

| (21) | Lisätietoja on luettavissa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, joka on katsottava erottamattomaksi osaksi tätä päätöstä. |
| --- | --- |

(21)

Lisätietoja on luettavissa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, joka on katsottava erottamattomaksi osaksi tätä päätöstä.

V   UNKARIN HUOMAUTUKSET

| (22) | Unkari on esittänyt valtiontukea kuvaavien kumulatiivisten perusteiden osalta seuraavat keskeiset väitteet: i) tuki ei ole valikoiva eikä ii) väitetylle edunsaajalle koidu etua. |
| --- | --- |

(22)

Unkari on esittänyt valtiontukea kuvaavien kumulatiivisten perusteiden osalta seuraavat keskeiset väitteet: i) tuki ei ole valikoiva eikä ii) väitetylle edunsaajalle koidu etua.

| (23) | Valikoivuuden osalta Unkarin viranomaiset väittävät pohjimmiltaan, ettei toimenpide ole valikoiva, koska tekemällä pidennyssopimuksen MOL siirtyi lupajärjestelmän alaisuudesta toiseen järjestelmään. |
| --- | --- |

(23)

Valikoivuuden osalta Unkarin viranomaiset väittävät pohjimmiltaan, ettei toimenpide ole valikoiva, koska tekemällä pidennyssopimuksen MOL siirtyi lupajärjestelmän alaisuudesta toiseen järjestelmään.

| (24) | Unkari ensinnäkin vahvistaa, että toimilupajärjestelmän ja lupajärjestelmän välillä on ero, ja korostaa, että toimiluvan yhteydessä kaivosyhtiö voi toimiluvasta tekemässään tarjouksessa tarjoutua maksamaan tarjouskilpailuilmoituksessa mainittua suuremman maksun. Lupajärjestelmän yhteydessä maksusta säädetään kaivoslaissa. Unkari esittää edelleen, että näiden kahden järjestelmän ohella oli tarve uudelle, ”toimilupaa muistuttavalle” ratkaisulle, jonka yhteydessä kaivosmaksu määritellään yrityskohtaisessa sopimuksessa toimilupajärjestelmästä riippumatta. Unkarin mukaan kaivoslain 26/A §:n 5 momentin mukainen pidennyssopimus voidaan katsoa asianmukaiseksi oikeusperustaksi tällaiselle ”toimilupaa muistuttavalle” ratkaisulle, jolla kaivosoikeudet irrotetaan lupajärjestelmästä ja muutetaan sopimusperusteisiksi. |
| --- | --- |

(24)

Unkari ensinnäkin vahvistaa, että toimilupajärjestelmän ja lupajärjestelmän välillä on ero, ja korostaa, että toimiluvan yhteydessä kaivosyhtiö voi toimiluvasta tekemässään tarjouksessa tarjoutua maksamaan tarjouskilpailuilmoituksessa mainittua suuremman maksun. Lupajärjestelmän yhteydessä maksusta säädetään kaivoslaissa. Unkari esittää edelleen, että näiden kahden järjestelmän ohella oli tarve uudelle, ”toimilupaa muistuttavalle” ratkaisulle, jonka yhteydessä kaivosmaksu määritellään yrityskohtaisessa sopimuksessa toimilupajärjestelmästä riippumatta. Unkarin mukaan kaivoslain 26/A §:n 5 momentin mukainen pidennyssopimus voidaan katsoa asianmukaiseksi oikeusperustaksi tällaiselle ”toimilupaa muistuttavalle” ratkaisulle, jolla kaivosoikeudet irrotetaan lupajärjestelmästä ja muutetaan sopimusperusteisiksi.

| (25) | Unkari lisää, että pidennyssopimus perustuu suoraan kaivoslain logiikkaan. Unkarin mukaan kaivosmaksun määritteleminen pidennyssopimuksen koko voimassaoloajaksi on kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa tarkoitetun sopimuksen luontainen osa eikä pidennyksestä olisi voitu sopia erilaisin ehdoin. Lisäksi kaikki muut kaivosyhtiöt voivat olettaa saavansa samanlaisen kohtelun, joten MOL ei saanut suosituimmuuskohtelua. |
| --- | --- |

(25)

Unkari lisää, että pidennyssopimus perustuu suoraan kaivoslain logiikkaan. Unkarin mukaan kaivosmaksun määritteleminen pidennyssopimuksen koko voimassaoloajaksi on kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa tarkoitetun sopimuksen luontainen osa eikä pidennyksestä olisi voitu sopia erilaisin ehdoin. Lisäksi kaikki muut kaivosyhtiöt voivat olettaa saavansa samanlaisen kohtelun, joten MOL ei saanut suosituimmuuskohtelua.

| (26) | Erityisesti kaivoslain 20 §:n 11 momentissa säädetään, että kaivosmaksu määritellään i) toimilupasopimuksessa, ii) laissa tai iii) pidennyssopimuksessa. Tämän perusteella Unkarin viranomaiset väittävät, että laissa nimenomaisesti sallitaan maksun pysyttäminen muuttumattomana pidennyssopimuksen ajan, vaikka lainsäädännössä tapahtuisikin muutoksia. Unkarin viranomaisten mukaan tämä todetaan selvästi kaivoslaissa eli 26/A §:n 5 momentissa, jossa säädetään, että korotettu maksu on enintään 1,2 kertaa alkuperäinen kaivosmaksu (30). Unkari katsoo tämän perusteella, että Unkarin lainsäädäntö estää suuremman maksun soveltamisen. |
| --- | --- |

(26)

Erityisesti kaivoslain 20 §:n 11 momentissa säädetään, että kaivosmaksu määritellään i) toimilupasopimuksessa, ii) laissa tai iii) pidennyssopimuksessa. Tämän perusteella Unkarin viranomaiset väittävät, että laissa nimenomaisesti sallitaan maksun pysyttäminen muuttumattomana pidennyssopimuksen ajan, vaikka lainsäädännössä tapahtuisikin muutoksia. Unkarin viranomaisten mukaan tämä todetaan selvästi kaivoslaissa eli 26/A §:n 5 momentissa, jossa säädetään, että korotettu maksu on enintään 1,2 kertaa alkuperäinen kaivosmaksu (30). Unkari katsoo tämän perusteella, että Unkarin lainsäädäntö estää suuremman maksun soveltamisen.

| (27) | Väitetystä edun saamatta jäämisestä Unkari toteaa, että mineraalivarat ovat valtion omaisuutta ja että ne siirtyvät yksityisomistukseen kaivosoikeuden maksua vastaan hankkineiden kaivosyhtiöiden kautta. Unkari viittaa analogian perusteella ns. Ryanair-tuomioon ja tähdentää, että tämä valtion erityinen toiminta on verrattavissa markkinatoimijan toimintaan, vaikka valtio toimiikin tässä julkisviranomaisen roolissa (31). |
| --- | --- |

(27)

Väitetystä edun saamatta jäämisestä Unkari toteaa, että mineraalivarat ovat valtion omaisuutta ja että ne siirtyvät yksityisomistukseen kaivosoikeuden maksua vastaan hankkineiden kaivosyhtiöiden kautta. Unkari viittaa analogian perusteella ns. Ryanair-tuomioon ja tähdentää, että tämä valtion erityinen toiminta on verrattavissa markkinatoimijan toimintaan, vaikka valtio toimiikin tässä julkisviranomaisen roolissa (31).

| (28) | Unkari kiistää, että kaivosmaksu olisi veroluonteinen maksu, ja määrittelee sen hinnaksi, joka mineraalien hyödyntämisestä on maksettava, tai valtion osuudeksi. Unkari korostaa, ettei se, että maksu on määritelty laissa, ole ratkaiseva peruste päätelmälle, että kyseessä on veroluonteinen maksu. |
| --- | --- |

(28)

Unkari kiistää, että kaivosmaksu olisi veroluonteinen maksu, ja määrittelee sen hinnaksi, joka mineraalien hyödyntämisestä on maksettava, tai valtion osuudeksi. Unkari korostaa, ettei se, että maksu on määritelty laissa, ole ratkaiseva peruste päätelmälle, että kyseessä on veroluonteinen maksu.

| (29) | Unkari selvittää niin ikään, ettei kolmea pidennyssopimukseen sisältyvää, kaivoslain säännöksiin perustuvaa erilaista maksuvelvollisuutta (eli pidennysmaksua, kaikkiin kaivoskenttiin sovellettavaa korotettua kaivosmaksua ja kertamaksua) pidä katsoa valtiolle maksettavaksi korvaukseksi sellaisesta tulosta luopumisesta, johon sillä joka tapauksessa olisi ollut oikeus. Unkarin mukaan näitä maksuja voidaan valtion kannalta pitää lisätuloina, joista vastineeksi valtio luopuu oikeudestaan järjestää kaivoskentistä toimilupajärjestelmän mukainen tarjouskilpailu, ottaen huomioon asiaan liittyvät riskit ja mahdolliset tulot. |
| --- | --- |

(29)

Unkari selvittää niin ikään, ettei kolmea pidennyssopimukseen sisältyvää, kaivoslain säännöksiin perustuvaa erilaista maksuvelvollisuutta (eli pidennysmaksua, kaikkiin kaivoskenttiin sovellettavaa korotettua kaivosmaksua ja kertamaksua) pidä katsoa valtiolle maksettavaksi korvaukseksi sellaisesta tulosta luopumisesta, johon sillä joka tapauksessa olisi ollut oikeus. Unkarin mukaan näitä maksuja voidaan valtion kannalta pitää lisätuloina, joista vastineeksi valtio luopuu oikeudestaan järjestää kaivoskentistä toimilupajärjestelmän mukainen tarjouskilpailu, ottaen huomioon asiaan liittyvät riskit ja mahdolliset tulot.

| (30) | Unkari tähdentää, että riidanalaisen lainmuutoksen jälkeen mikään muu markkinatoimija ei ole tosiasiassa joutunut maksamaan suurempaa kaivosmaksua kuin MOL, koska kyseisellä jaksolla ei ole ollut suurempaan kaivosmaksuluokkaan kuuluvia kilpailijoita.

  Taulukko 3


  MOL:n vuotuiset kaivosmaksut (todelliset ja hypoteettiset)










  miljoonaa Unkarin forinttia |
| --- | --- |
| Maksun erittely | Todellinen: pidennyssopimuksen mukainen | Hypoteettinen: voimassa olevan kaivoslain mukainen | Erotus | Erotuksen nettonykyarvo v. 2009 |
| 2005 |
| Kertamaksu (32) | [...] (35) | (...) | 20 000,0 | 28 064,5 |
| 2006 |
| Pidennysmaksu (33) | (...) | (...) | 835,8 | 1 092,1 |
| Kaivosmaksu (34) | (...) | (...) | 5 755,7 | 7 520,0 |
| Yhteensä | (...) | (...) | 6 591,6 | 8 612,1 |
| 2007 |
| Pidennysmaksu | (...) | (...) | 769,7 | 926,5 |
| Kaivosmaksu | (...) | (...) | 3 428,0 | 4 126,4 |
| Yhteensä | (...) | (...) | 4 197,7 | 5 052,9 |
| 2008 |
| Pidennysmaksu | (...) | (...) | 345,8 | 382,9 |
| Kaivosmaksu | (...) | (...) | –28 444,7 | –31 498,5 |
| Yhteensä | (...) | (...) | –28 099,0 | –31 115,6 |
| 2009 |
| Pidennysmaksu | (...) | (...) | 211,2 | 211,2 |
| Kaivosmaksu | (...) | (...) | –1 942,1 | –1 942,1 |
| Yhteensä | (...) | (...) | –1 730,9 | –1 730,9 |
| KAIKKI YHTEENSÄ | (...) | (...) | 959,5 | 8 883,0 |
| Luvut perustuvat Unkarin viranomaisten toimittamiin tietoihin. |

(30)

Unkari tähdentää, että riidanalaisen lainmuutoksen jälkeen mikään muu markkinatoimija ei ole tosiasiassa joutunut maksamaan suurempaa kaivosmaksua kuin MOL, koska kyseisellä jaksolla ei ole ollut suurempaan kaivosmaksuluokkaan kuuluvia kilpailijoita.

Taulukko 3

MOL:n vuotuiset kaivosmaksut (todelliset ja hypoteettiset)

miljoonaa Unkarin forinttia

Maksun erittely

Todellinen: pidennyssopimuksen mukainen

Hypoteettinen: voimassa olevan kaivoslain mukainen

Erotus

Erotuksen nettonykyarvo v. 2009

2005

Kertamaksu (32)

[...] (35)

(...)

20 000,0

28 064,5

2006

Pidennysmaksu (33)

(...)

(...)

835,8

1 092,1

Kaivosmaksu (34)

(...)

(...)

5 755,7

7 520,0

Yhteensä

(...)

(...)

6 591,6

8 612,1

2007

Pidennysmaksu

(...)

(...)

769,7

926,5

Kaivosmaksu

(...)

(...)

3 428,0

4 126,4

Yhteensä

(...)

(...)

4 197,7

5 052,9

2008

Pidennysmaksu

(...)

(...)

345,8

382,9

Kaivosmaksu

(...)

(...)

–28 444,7

–31 498,5

Yhteensä

(...)

(...)

–28 099,0

–31 115,6

2009

Pidennysmaksu

(...)

(...)

211,2

211,2

Kaivosmaksu

(...)

(...)

–1 942,1

–1 942,1

Yhteensä

(...)

(...)

–1 730,9

–1 730,9

KAIKKI YHTEENSÄ

(...)

(...)

959,5

8 883,0

Luvut perustuvat Unkarin viranomaisten toimittamiin tietoihin.

| (31) | Lisäksi Unkari esittää, että kun otetaan huomioon kuluneet vuodet ja sopimuksen kaikki osatekijät (myös pidennysmaksu ja kertamaksu), MOL on itse asiassa maksanut valtiolle pidennyssopimuksen seurauksena absoluuttisesti arvioiden enemmän kuin se olisi maksanut ilman pidennyssopimusta eli kaivoslain nojalla. Edellä olevassa taulukossa 3 on kuvattu MOL:n suorittamat todelliset maksut suhteessa hypoteettisiin maksuihin. Luvut perustuvat Unkarin viranomaisten toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi Unkari esittää, että kun otetaan huomioon kuluneet vuodet ja sopimuksen kaikki osatekijät (myös pidennysmaksu ja kertamaksu), MOL on itse asiassa maksanut valtiolle pidennyssopimuksen seurauksena absoluuttisesti arvioiden enemmän kuin se olisi maksanut ilman pidennyssopimusta eli kaivoslain nojalla. Edellä olevassa taulukossa 3 on kuvattu MOL:n suorittamat todelliset maksut suhteessa hypoteettisiin maksuihin. Luvut perustuvat Unkarin viranomaisten toimittamiin tietoihin.

| (32) | Unkarin mielestä kaivosyhtiöillä on perusteltu luottamus kaivosmaksun ennustettavuuteen, minkä vuoksi maksun tulisi pysyä vakaana ajan myötä. Tämä oli kaivoslain muutoksen taustalla vaikuttanut ajatus, sillä kaivosmaksun muuttumisesta huolimatta minkään kaivosyhtiön tosiasiallinen kaivosmaksu ei muuttunut lainmuutoksen seurauksena. Unkarin mukaan kaivoslakiin tehdyt muutokset olisi voitu tulkita siten, että valtio saattaa muuttaa käytössä jo olevista kentistä perittävää kaivosmaksua. Vuoden 2008 muutos perustui kuitenkin lain hyväksymistä edeltävien neuvottelujen aikana saavutettuun kompromissiin. Siksi epäsuorasti hyväksyttiin luottamuksensuojan periaate. Näin ollen kaivosyhtiö voi perustellusti odottaa, ettei valtio korota mitään näistä maksuista yksipuolisesti. Unkarin viimeisenä huomautuksena on, että kaivoslain ja sen säännösten muodostama järjestelmä tekee välttämättömäksi kaivosmaksun muuttumattomuuden sopimuksen koko voimassaoloajaksi. |
| --- | --- |

(32)

Unkarin mielestä kaivosyhtiöillä on perusteltu luottamus kaivosmaksun ennustettavuuteen, minkä vuoksi maksun tulisi pysyä vakaana ajan myötä. Tämä oli kaivoslain muutoksen taustalla vaikuttanut ajatus, sillä kaivosmaksun muuttumisesta huolimatta minkään kaivosyhtiön tosiasiallinen kaivosmaksu ei muuttunut lainmuutoksen seurauksena. Unkarin mukaan kaivoslakiin tehdyt muutokset olisi voitu tulkita siten, että valtio saattaa muuttaa käytössä jo olevista kentistä perittävää kaivosmaksua. Vuoden 2008 muutos perustui kuitenkin lain hyväksymistä edeltävien neuvottelujen aikana saavutettuun kompromissiin. Siksi epäsuorasti hyväksyttiin luottamuksensuojan periaate. Näin ollen kaivosyhtiö voi perustellusti odottaa, ettei valtio korota mitään näistä maksuista yksipuolisesti. Unkarin viimeisenä huomautuksena on, että kaivoslain ja sen säännösten muodostama järjestelmä tekee välttämättömäksi kaivosmaksun muuttumattomuuden sopimuksen koko voimassaoloajaksi.

| (33) | Lopuksi Unkarin viranomaiset toteavat, että ”irtisanomislauseke” perustuu kansalliseen turvallisuuteen liittyviin syihin. |
| --- | --- |

(33)

Lopuksi Unkarin viranomaiset toteavat, että ”irtisanomislauseke” perustuu kansalliseen turvallisuuteen liittyviin syihin.

VI   ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (34) | Komissio vastaanotti huomautuksia MOL:ltä eli väitetyn tukitoimenpiteen edunsaajalta sekä Unkarin kaivosteollisuusjärjestöltä, jonka jäsen MOL on. Kummankin asianomaisen huomautukset noudattelivat Unkarin kanssa samoja linjoja, ja ne limittyivät suurelta osin Unkarin huomautusten kanssa. |
| --- | --- |

(34)

Komissio vastaanotti huomautuksia MOL:ltä eli väitetyn tukitoimenpiteen edunsaajalta sekä Unkarin kaivosteollisuusjärjestöltä, jonka jäsen MOL on. Kummankin asianomaisen huomautukset noudattelivat Unkarin kanssa samoja linjoja, ja ne limittyivät suurelta osin Unkarin huomautusten kanssa.

| (35) | Kyseisen toimenpiteen väitetty edunsaaja MOL toteaa, että toisin kuin komissio esittää menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, se ei ole saanut etuuskohtelua Unkarin hiilivetytuotannon markkinoilla. Suuri osa MOL:n Unkarin valtiolle maksamista kaivosmaksuista on peräisin kaivoskentiltä, joihin sovellettava kaivosmaksu on J prosenttia (eli jotka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1998). Käytännössä tämä tarkoittaa, että MOL maksaa 64–75 prosenttia, kun sen kilpailijat (jotka ovat aloittaneet tuotantonsa myöhemmin ja toimivat pienillä kentillä) joutuvat maksamaan vain 12 prosentin maksun. |
| --- | --- |

(35)

Kyseisen toimenpiteen väitetty edunsaaja MOL toteaa, että toisin kuin komissio esittää menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, se ei ole saanut etuuskohtelua Unkarin hiilivetytuotannon markkinoilla. Suuri osa MOL:n Unkarin valtiolle maksamista kaivosmaksuista on peräisin kaivoskentiltä, joihin sovellettava kaivosmaksu on J prosenttia (eli jotka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1998). Käytännössä tämä tarkoittaa, että MOL maksaa 64–75 prosenttia, kun sen kilpailijat (jotka ovat aloittaneet tuotantonsa myöhemmin ja toimivat pienillä kentillä) joutuvat maksamaan vain 12 prosentin maksun.

| (36) | Lisäksi pidennyssopimuksen johdosta (sen kaikki osat huomioon ottaen) MOL on maksanut valtiolle enemmän kuin se olisi joutunut maksamaan ilman sopimusta eli pelkän alkuperäisen kaivoslain perusteella. |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi pidennyssopimuksen johdosta (sen kaikki osat huomioon ottaen) MOL on maksanut valtiolle enemmän kuin se olisi joutunut maksamaan ilman sopimusta eli pelkän alkuperäisen kaivoslain perusteella.

| (37) | Komission väitteestä, jonka mukaan pidennyssopimusta ei voi rinnastaa toimilupaan, koska se kuuluu lupajärjestelmän piiriin, MOL toteaa, että kaivosoikeuden pidentäminen ei ole luvanvarainen oikeus, joka perustuu valtion yksipuoliseen päätökseen, vaan seurausta kaivosyhtiön kanssa tehdystä sopimuksesta. Jos lainsäädännön tarkoituksena olisi ollut jättää asia valtion päätäntävaltaan, asiaa koskeva säännös olisi laadittu sanamuodoltaan erilaiseksi. Lain sanamuoto viittaa siihen, että lainsäädännön intentiona on ollut käsitellä pidennyssopimusta toimilupien tavoin. |
| --- | --- |

(37)

Komission väitteestä, jonka mukaan pidennyssopimusta ei voi rinnastaa toimilupaan, koska se kuuluu lupajärjestelmän piiriin, MOL toteaa, että kaivosoikeuden pidentäminen ei ole luvanvarainen oikeus, joka perustuu valtion yksipuoliseen päätökseen, vaan seurausta kaivosyhtiön kanssa tehdystä sopimuksesta. Jos lainsäädännön tarkoituksena olisi ollut jättää asia valtion päätäntävaltaan, asiaa koskeva säännös olisi laadittu sanamuodoltaan erilaiseksi. Lain sanamuoto viittaa siihen, että lainsäädännön intentiona on ollut käsitellä pidennyssopimusta toimilupien tavoin.

| (38) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoo, että Unkarin viranomaisten väite siitä, että lainmuutos oli tarpeen tulojen lisäämiseksi, on ristiriidassa sen seikan kanssa, että MOL on käytännössä vapautettu korotetuista maksuista. |
| --- | --- |

(38)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoo, että Unkarin viranomaisten väite siitä, että lainmuutos oli tarpeen tulojen lisäämiseksi, on ristiriidassa sen seikan kanssa, että MOL on käytännössä vapautettu korotetuista maksuista.

| (39) | MOL:n mukaan tämä väite ei ole ristiriitainen. Yhtiö nimittäin maksoi valtiolle pidennyssopimuksen nojalla enemmän maksua kuin se olisi maksanut kaivoslain nojalla. MOL maksaa niin ikään erittäin korkeita kaivosmaksuja niistä kentistään, joihin sovelletaan J-maksua. Lisäksi lainmuutos olisi voinut vaikuttaa tulevaisuudessa käyttöön otettaviin kenttiin. |
| --- | --- |

(39)

MOL:n mukaan tämä väite ei ole ristiriitainen. Yhtiö nimittäin maksoi valtiolle pidennyssopimuksen nojalla enemmän maksua kuin se olisi maksanut kaivoslain nojalla. MOL maksaa niin ikään erittäin korkeita kaivosmaksuja niistä kentistään, joihin sovelletaan J-maksua. Lisäksi lainmuutos olisi voinut vaikuttaa tulevaisuudessa käyttöön otettaviin kenttiin.

| (40) | MOL väittää edelleen, etteivät pidennyssopimuksen osat ole millään tavoin rangaistus, toisin kuin komissio katsoo. Kaivoslaissa säädetään lainvastaisesta kaivostoiminnasta määrättävistä rangaistuksista/sakoista. Pidennyssopimuksen mukaiset maksut ovat tulosta kaivosyhtiön ja valtion välisestä neuvotteluprosessista. Sopimuksen tekeminen ei ollut pakollista: kaivosyhtiö olisi voinut päättää, ettei se tee sopimusta, jolloin sen kaivosoikeus raukeaa, ja antaa tarjouksensa avoimessa tarjousmenettelyssä, jolloin se olisi voinut saada kaivosoikeuden loppujen lopuksi edullisemmin. |
| --- | --- |

(40)

MOL väittää edelleen, etteivät pidennyssopimuksen osat ole millään tavoin rangaistus, toisin kuin komissio katsoo. Kaivoslaissa säädetään lainvastaisesta kaivostoiminnasta määrättävistä rangaistuksista/sakoista. Pidennyssopimuksen mukaiset maksut ovat tulosta kaivosyhtiön ja valtion välisestä neuvotteluprosessista. Sopimuksen tekeminen ei ollut pakollista: kaivosyhtiö olisi voinut päättää, ettei se tee sopimusta, jolloin sen kaivosoikeus raukeaa, ja antaa tarjouksensa avoimessa tarjousmenettelyssä, jolloin se olisi voinut saada kaivosoikeuden loppujen lopuksi edullisemmin.

| (41) | On harhaanjohtavaa verrata MOL:ää, joka teki pidennyssopimuksen, luvanvaraisesti toimiviin kilpailijoihin. Lisäksi MOL tähdentää, että se on täyttänyt kaikki velvoitteensa ja lainsäädännön säännökset. |
| --- | --- |

(41)

On harhaanjohtavaa verrata MOL:ää, joka teki pidennyssopimuksen, luvanvaraisesti toimiviin kilpailijoihin. Lisäksi MOL tähdentää, että se on täyttänyt kaikki velvoitteensa ja lainsäädännön säännökset.

| (42) | MOL esittää niin ikään, että komissio pitää kerrointa ”c” pienenä (koska se on pienempi kuin lakisääteinen yläraja eli 1,2-kertainen). Lisäksi on otettava huomioon, että korotettua kaivosmaksua on sovellettava lähes 150 kaivoskenttään, joten korotettu maksu on lisännyt olennaisesti valtion kaivostuloja. |
| --- | --- |

(42)

MOL esittää niin ikään, että komissio pitää kerrointa ”c” pienenä (koska se on pienempi kuin lakisääteinen yläraja eli 1,2-kertainen). Lisäksi on otettava huomioon, että korotettua kaivosmaksua on sovellettava lähes 150 kaivoskenttään, joten korotettu maksu on lisännyt olennaisesti valtion kaivostuloja.

| (43) | Lopuksi MOL muistuttaa, että myös J on hintariippuvainen, vaikka komissio oli väittänyt MOL:n saaneen etuuskohtelua sillä perusteella, ettei siihen sovelleta Brent-lisämaksua. |
| --- | --- |

(43)

Lopuksi MOL muistuttaa, että myös J on hintariippuvainen, vaikka komissio oli väittänyt MOL:n saaneen etuuskohtelua sillä perusteella, ettei siihen sovelleta Brent-lisämaksua.

| (44) | Unkarin kaivosteollisuusjärjestö, jäljempänä ’kaivosteollisuusjärjestö’, edustaa kaivostoimintaa ja sen liitännäistoimintoja harjoittavia yhtiöitä. Sen päätarkoituksena on parantaa kaivostoiminnan harjoittamista Unkarissa koskevia yleisiä toiminnallisia puitteita, seurata lainsäädäntömenettelyä ja ajaa jäsentensä etuja. Nykyään järjestöllä on 66 jäsentä MOL mukaan luettuna. Kaivosteollisuusjärjestön johtokunnan puheenjohtaja kuuluu MOL:n ylimpään johtoon (36). |
| --- | --- |

(44)

Unkarin kaivosteollisuusjärjestö, jäljempänä ’kaivosteollisuusjärjestö’, edustaa kaivostoimintaa ja sen liitännäistoimintoja harjoittavia yhtiöitä. Sen päätarkoituksena on parantaa kaivostoiminnan harjoittamista Unkarissa koskevia yleisiä toiminnallisia puitteita, seurata lainsäädäntömenettelyä ja ajaa jäsentensä etuja. Nykyään järjestöllä on 66 jäsentä MOL mukaan luettuna. Kaivosteollisuusjärjestön johtokunnan puheenjohtaja kuuluu MOL:n ylimpään johtoon (36).

| (45) | Kaivosteollisuusjärjestön mukaan kaivosyhtiöillä on perusteltu luottamus siihen, että kaivosmaksu säilyy muuttumattomana jo käytössä olevien kaivoskenttien osalta. Valtio ei siten voi yksipuolisesti korottaa maksuja ”taannehtivasti” (eli jo toiminnassa olevien kenttien osalta). Kaivosteollisuusjärjestö esitti kantansa kaivoslain muuttamista edeltävän lakiehdotuksen yhteydessä, ja kaivosteollisuusjärjestön mukaan periaate otettiin huomioon kaivoslakia muutettaessa. Lopullista sanamuotoa ei vastustettu, koska se ei vaikutukseltaan korottanut jo aloitetuista toiminnoista kannettavaa kaivosmaksua. |
| --- | --- |

(45)

Kaivosteollisuusjärjestön mukaan kaivosyhtiöillä on perusteltu luottamus siihen, että kaivosmaksu säilyy muuttumattomana jo käytössä olevien kaivoskenttien osalta. Valtio ei siten voi yksipuolisesti korottaa maksuja ”taannehtivasti” (eli jo toiminnassa olevien kenttien osalta). Kaivosteollisuusjärjestö esitti kantansa kaivoslain muuttamista edeltävän lakiehdotuksen yhteydessä, ja kaivosteollisuusjärjestön mukaan periaate otettiin huomioon kaivoslakia muutettaessa. Lopullista sanamuotoa ei vastustettu, koska se ei vaikutukseltaan korottanut jo aloitetuista toiminnoista kannettavaa kaivosmaksua.

| (46) | Mitä tulee kaivannaismarkkinoiden yleisiin ominaispiirteisiin ja taloudellisiin olosuhteisiin, kaivosteollisuusjärjestö selittää, että kaivoshankkeiden aikajana on suhteellisen pitkä. Etsinnän aloituksesta varsinaisen tuotannon alkuun voi kulua 10–15 vuotta. Tänä aikana kaivosyhtiöille kertyy ainoastaan kustannuksia. Tuloja ne saavat vasta tuotannon alettua. Lisäksi toimintaan liittyy geologinen riski, sillä etsinnän ja porauksen onnistumisesta ei ole takuita. Siksi hankkeet on valmisteltava erityisen huolellisesti. Hankkeen kannattavuus riippuu useista eri tekijöistä. Riskien monitahoisuuden vuoksi toimialalla odotetaan, että ainakin ne riskit, joihin valtio voi vaikuttaa – eli lainsäädännölliset puitteet ja kaivosmaksu – pysyvät vakaina hankkeen koko elinkaaren ajan. Toimialan erityispiirteiden vuoksi rahoitusjärjestelyillä on hankkeissa tärkeä rooli. Velkojat tarkkailevat hankkeita jatkuvasti ja voivat jopa vetäytyä rahoituksesta, jos olosuhteet muuttuvat olennaisesti. |
| --- | --- |

(46)

Mitä tulee kaivannaismarkkinoiden yleisiin ominaispiirteisiin ja taloudellisiin olosuhteisiin, kaivosteollisuusjärjestö selittää, että kaivoshankkeiden aikajana on suhteellisen pitkä. Etsinnän aloituksesta varsinaisen tuotannon alkuun voi kulua 10–15 vuotta. Tänä aikana kaivosyhtiöille kertyy ainoastaan kustannuksia. Tuloja ne saavat vasta tuotannon alettua. Lisäksi toimintaan liittyy geologinen riski, sillä etsinnän ja porauksen onnistumisesta ei ole takuita. Siksi hankkeet on valmisteltava erityisen huolellisesti. Hankkeen kannattavuus riippuu useista eri tekijöistä. Riskien monitahoisuuden vuoksi toimialalla odotetaan, että ainakin ne riskit, joihin valtio voi vaikuttaa – eli lainsäädännölliset puitteet ja kaivosmaksu – pysyvät vakaina hankkeen koko elinkaaren ajan. Toimialan erityispiirteiden vuoksi rahoitusjärjestelyillä on hankkeissa tärkeä rooli. Velkojat tarkkailevat hankkeita jatkuvasti ja voivat jopa vetäytyä rahoituksesta, jos olosuhteet muuttuvat olennaisesti.

| (47) | Siksi kaivosyhtiö ja valtio tekevät asiasta yksityisoikeudellisen sopimuksen maissa, joissa poliittinen riski on suuri. Vakailla alueilla, kuten Länsi-Euroopassa, tällaiset sopimukset ovat tarpeettomia, koska siellä voidaan olettaa, ettei valtio muuta jatkuvasti lainsäädännöllisiä puitteita. Sekä kaivosyhtiö että velkojat olettavat valtion osuuden pysyvän vakaana. Ilman vakautta hankkeen riski kasvaa. Vakaata talouspolitiikkaa harjoittava maa ei voi muuttaa politiikkaansa tuhkatiheään, koska tämä karkottaisi kaivosalan yritykset. |
| --- | --- |

(47)

Siksi kaivosyhtiö ja valtio tekevät asiasta yksityisoikeudellisen sopimuksen maissa, joissa poliittinen riski on suuri. Vakailla alueilla, kuten Länsi-Euroopassa, tällaiset sopimukset ovat tarpeettomia, koska siellä voidaan olettaa, ettei valtio muuta jatkuvasti lainsäädännöllisiä puitteita. Sekä kaivosyhtiö että velkojat olettavat valtion osuuden pysyvän vakaana. Ilman vakautta hankkeen riski kasvaa. Vakaata talouspolitiikkaa harjoittava maa ei voi muuttaa politiikkaansa tuhkatiheään, koska tämä karkottaisi kaivosalan yritykset.

| (48) | Kaivosteollisuusjärjestö huomauttaa myös, että oikeusvarmuuden ja saavutettujen oikeuksien periaatteet on vahvistettu EU:n tuomioistuinten oikeuskäytännössä ja Unkarin perustuslaissa. Siksi Unkarin lainsäädäntöelimellä ei ole oikeutta korottaa jo käytössä olevista kentistä kannettavia kaivosmaksuja, sillä lainsäädännön on oltava ennustettavaa. Lisäksi kaivosteollisuusjärjestö pitää kaivosmaksun ”vakautta” saavutettuna oikeutena. |
| --- | --- |

(48)

Kaivosteollisuusjärjestö huomauttaa myös, että oikeusvarmuuden ja saavutettujen oikeuksien periaatteet on vahvistettu EU:n tuomioistuinten oikeuskäytännössä ja Unkarin perustuslaissa. Siksi Unkarin lainsäädäntöelimellä ei ole oikeutta korottaa jo käytössä olevista kentistä kannettavia kaivosmaksuja, sillä lainsäädännön on oltava ennustettavaa. Lisäksi kaivosteollisuusjärjestö pitää kaivosmaksun ”vakautta” saavutettuna oikeutena.

| (49) | Yksi kaivosteollisuusjärjestön esiin ottamista perusteista on syrjinnän kielto. Syrjintää ei saa missään nimessä esiintyä toimilupaperusteisesti toimivien markkinatoimijoiden ja lupajärjestelmän alaisten toimijoiden kesken. Näin ollen Unkarin lainsäädäntöelimellä ei ole oikeutta korottaa jo käytössä olevista kentistä kannettavia kaivosmaksuja ”taannehtivasti”. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on selventänyt useissa tuomioissaan, että oikeusvarmuus on EU:n lainsäädännön olennainen osa. Lainsäädännön on tarkoitus olla yksiselitteistä, tarkkaa ja ennustettavaa, varsinkin jos sillä on kielteinen vaikutus yksilöihin tai yhtiöihin (ks. edellä mainittu oikeuskäytäntö). Kaivosteollisuusjärjestö esittää edelleen, että oikeusvarmuuden ja saavutettujen oikeuksien periaatteet on vahvistettu myös Unkarin perustuslaissa, ja esittää päätelmänään, että lainsäädännön on oltava EU:n oikeuden ja perustuslaillisten periaatteiden nojalla ennustettavaa. |
| --- | --- |

(49)

Yksi kaivosteollisuusjärjestön esiin ottamista perusteista on syrjinnän kielto. Syrjintää ei saa missään nimessä esiintyä toimilupaperusteisesti toimivien markkinatoimijoiden ja lupajärjestelmän alaisten toimijoiden kesken. Näin ollen Unkarin lainsäädäntöelimellä ei ole oikeutta korottaa jo käytössä olevista kentistä kannettavia kaivosmaksuja ”taannehtivasti”. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on selventänyt useissa tuomioissaan, että oikeusvarmuus on EU:n lainsäädännön olennainen osa. Lainsäädännön on tarkoitus olla yksiselitteistä, tarkkaa ja ennustettavaa, varsinkin jos sillä on kielteinen vaikutus yksilöihin tai yhtiöihin (ks. edellä mainittu oikeuskäytäntö). Kaivosteollisuusjärjestö esittää edelleen, että oikeusvarmuuden ja saavutettujen oikeuksien periaatteet on vahvistettu myös Unkarin perustuslaissa, ja esittää päätelmänään, että lainsäädännön on oltava EU:n oikeuden ja perustuslaillisten periaatteiden nojalla ennustettavaa.

| (50) | Lopuksi kaivosteollisuusjärjestö toteaa, että saavutettujen oikeuksien puolustamista koskeva periaate on johdettu oikeusvarmuuden periaatteesta. Saavutettujen oikeuksien puolustamista koskevaa periaatetta on noudatettu kaivosoikeuksia sääntelevien kansallisten ja kansainvälisten lainsäädäntöprosessien yhteydessä. Muissakin EU:n jäsenvaltioissa on vakaa kaivoslainsäädäntö, joka ei muutu tiheään. |
| --- | --- |

(50)

Lopuksi kaivosteollisuusjärjestö toteaa, että saavutettujen oikeuksien puolustamista koskeva periaate on johdettu oikeusvarmuuden periaatteesta. Saavutettujen oikeuksien puolustamista koskevaa periaatetta on noudatettu kaivosoikeuksia sääntelevien kansallisten ja kansainvälisten lainsäädäntöprosessien yhteydessä. Muissakin EU:n jäsenvaltioissa on vakaa kaivoslainsäädäntö, joka ei muutu tiheään.

VII   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLO

| (51) | Selvittäessään, katsotaanko toimenpide valtiontueksi, komission on arvioitava, täyttääkö kiistanalainen toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ehdot. Artiklassa säädetään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Seuraavassa komissio arvioi edellä mainitun säännöksen valossa, sisältyykö kiistanalaiseen toimenpiteeseen valtiontukea. |
| --- | --- |

(51)

Selvittäessään, katsotaanko toimenpide valtiontueksi, komission on arvioitava, täyttääkö kiistanalainen toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ehdot. Artiklassa säädetään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Seuraavassa komissio arvioi edellä mainitun säännöksen valossa, sisältyykö kiistanalaiseen toimenpiteeseen valtiontukea.

| (52) | Aluksi on palautettava mieliin, että toimenpide voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi toimenpiteen oikeudellisesta muodosta riippumatta. Vaikka pidennyssopimus tehtiinkin kaivoslain asiaa koskevien säännösten mukaisesti ja vaikka Unkarilla on oikeus määrittää kaivosmaksu lailla, tämä ei sinällään tarkoita, että nämä toimet tai niiden vaikutukset ovat EU:n valtiontuki-sääntöjen mukaisia. Toimenpiteen soveltuvuus kansalliseen lainsäädäntöön ei vaikuta sen soveltuvuuteen SEUT-sopimuksen valtiontukisääntöihin. |
| --- | --- |

(52)

Aluksi on palautettava mieliin, että toimenpide voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi toimenpiteen oikeudellisesta muodosta riippumatta. Vaikka pidennyssopimus tehtiinkin kaivoslain asiaa koskevien säännösten mukaisesti ja vaikka Unkarilla on oikeus määrittää kaivosmaksu lailla, tämä ei sinällään tarkoita, että nämä toimet tai niiden vaikutukset ovat EU:n valtiontuki-sääntöjen mukaisia. Toimenpiteen soveltuvuus kansalliseen lainsäädäntöön ei vaikuta sen soveltuvuuteen SEUT-sopimuksen valtiontukisääntöihin.

| (53) | Lisäksi, kuten jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, komissio ei pidä asian seikkoja eli asiaa koskevia lain säännöksiä, pidennyssopimusta eikä lainmuutosta sellaisinaan valtiontukisääntöjen vastaisina. Sitä vastoin komissio pitää valtion toimien muodostamaa sarjaa tässä tapauksessa yhtenä ”toimenpiteenä” ja arvioi pidennyssopimuksen vaikutusta yhdessä kaivoslain myöhempien muutosten kanssa. |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi, kuten jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, komissio ei pidä asian seikkoja eli asiaa koskevia lain säännöksiä, pidennyssopimusta eikä lainmuutosta sellaisinaan valtiontukisääntöjen vastaisina. Sitä vastoin komissio pitää valtion toimien muodostamaa sarjaa tässä tapauksessa yhtenä ”toimenpiteenä” ja arvioi pidennyssopimuksen vaikutusta yhdessä kaivoslain myöhempien muutosten kanssa.

| (54) | Unkarin väitteestä, jonka mukaan kaivosmaksu ei ole veroluonteinen maksu vaan valtionosuus, komissio huomauttaa, ettei tällä ole merkitystä valtiontuen arvioinnin kannalta. Valtiontukisääntöjä on sovellettava kaikenlaisiin kustannuksiin, jotka yritysten on maksettava ja joista ne on vapautettu valtiontuen avulla. Joka tapauksessa on huomattava, että mineraali- ja hiilivetyvarojen hyödyntämistä koskevan luvan myöntäminen vaikuttaa julkisviranomaiselle tyypilliseltä toiminnalta. Tällaisesta luvasta suoritettavat maksut ovat verrattavissa veroon tai hallinnollisen maksuun. |
| --- | --- |

(54)

Unkarin väitteestä, jonka mukaan kaivosmaksu ei ole veroluonteinen maksu vaan valtionosuus, komissio huomauttaa, ettei tällä ole merkitystä valtiontuen arvioinnin kannalta. Valtiontukisääntöjä on sovellettava kaikenlaisiin kustannuksiin, jotka yritysten on maksettava ja joista ne on vapautettu valtiontuen avulla. Joka tapauksessa on huomattava, että mineraali- ja hiilivetyvarojen hyödyntämistä koskevan luvan myöntäminen vaikuttaa julkisviranomaiselle tyypilliseltä toiminnalta. Tällaisesta luvasta suoritettavat maksut ovat verrattavissa veroon tai hallinnollisen maksuun.

| (55) | Irtisanomislausekkeesta komissio toteaa lopuksi, ettei se liity valtiontukiasiaan. Se, että sopimuksessa todetaan sen raukeavan, jos ulkopuolinen taho hankkii MOL:stä yli 25 prosentin osuuden, on toimenpide, johon ei liity valtion varoja.+ |
| --- | --- |

(55)

Irtisanomislausekkeesta komissio toteaa lopuksi, ettei se liity valtiontukiasiaan. Se, että sopimuksessa todetaan sen raukeavan, jos ulkopuolinen taho hankkii MOL:stä yli 25 prosentin osuuden, on toimenpide, johon ei liity valtion varoja.+

| (56) | Toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, jos se on sillä tavoin erityinen tai valikoiva, että se suosii vain tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(56)

Toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi, jos se on sillä tavoin erityinen tai valikoiva, että se suosii vain tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa.

| (57) | Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (37) todetaan, että arvioitaessa valikoivuutta, joka on valtiontuen käsitteen kannalta perustava tekijä, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” verrattuna sellaisiin yrityksiin, jotka ovat kyseisellä toimenpiteellä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(57)

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (37) todetaan, että arvioitaessa valikoivuutta, joka on valtiontuen käsitteen kannalta perustava tekijä, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ratkaistava, onko tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä jokin kansallinen toimenpide omiaan suosimaan ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” verrattuna sellaisiin yrityksiin, jotka ovat kyseisellä toimenpiteellä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa.

| (58) | Tuomioistuin on vahvistanut niin ikään useita kertoja, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa erotella valtiontuen syitä eikä tavoitteita, vaan tuet määritellään suhteessa niiden vaikutuksiin. (38) |
| --- | --- |

(58)

Tuomioistuin on vahvistanut niin ikään useita kertoja, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa erotella valtiontuen syitä eikä tavoitteita, vaan tuet määritellään suhteessa niiden vaikutuksiin. (38)

| (59) | Valtiontuen käsitettä ei kuitenkaan sovelleta valtion toimenpiteisiin, joissa yritykset erotellaan sen mukaan, minkä luonteiseen järjestelmään ne kuuluvat tai mikä järjestelmän yleinen rakenne on. |
| --- | --- |

(59)

Valtiontuen käsitettä ei kuitenkaan sovelleta valtion toimenpiteisiin, joissa yritykset erotellaan sen mukaan, minkä luonteiseen järjestelmään ne kuuluvat tai mikä järjestelmän yleinen rakenne on.

| (60) | Komissio ei yhdy Unkarin viranomaisten ja asianomaisten väitteeseen siitä, ettei toimenpide ole valikoiva. |
| --- | --- |

(60)

Komissio ei yhdy Unkarin viranomaisten ja asianomaisten väitteeseen siitä, ettei toimenpide ole valikoiva.

| (61) | Toimenpiteen valikoivuuden selvittämiseksi on määriteltävä sovellettava viitekehys (39). |
| --- | --- |

(61)

Toimenpiteen valikoivuuden selvittämiseksi on määriteltävä sovellettava viitekehys (39).

| (62) | Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio katsoo, että arviointiin sovellettava viitekehys on lupajärjestelmä. MOL:n ei tarvinnut osallistua tarjouskilpailuun oikeudesta saada toimilupa rajoitetulle alueelle, vaan se sai kaivosoikeuden kentilleen lupajärjestelmän puitteissa. Tämän järjestelmän puitteissa se myös kilpailee muiden markkinatoimijoiden kanssa. Pidennyssopimus on osa lupajärjestelmää. Se, ettei MOL kyennyt aloittamaan tuotantoa säädetyssä määräajassa vaan joutui pyytämään pidennyssopimusta, ei voi sellaisenaan aiheuttaa viitekehyksen vaihtumista. Väitteen hyväksyminen johtaisi tilanteeseen, jossa yhtä yhtiötä käsitellään yksilöllisesti, kuten toimilupajärjestelmässä, mutta ilman julkista tarjouskilpailua. |
| --- | --- |

(62)

Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio katsoo, että arviointiin sovellettava viitekehys on lupajärjestelmä. MOL:n ei tarvinnut osallistua tarjouskilpailuun oikeudesta saada toimilupa rajoitetulle alueelle, vaan se sai kaivosoikeuden kentilleen lupajärjestelmän puitteissa. Tämän järjestelmän puitteissa se myös kilpailee muiden markkinatoimijoiden kanssa. Pidennyssopimus on osa lupajärjestelmää. Se, ettei MOL kyennyt aloittamaan tuotantoa säädetyssä määräajassa vaan joutui pyytämään pidennyssopimusta, ei voi sellaisenaan aiheuttaa viitekehyksen vaihtumista. Väitteen hyväksyminen johtaisi tilanteeseen, jossa yhtä yhtiötä käsitellään yksilöllisesti, kuten toimilupajärjestelmässä, mutta ilman julkista tarjouskilpailua.

| (63) | Käytännössä Unkarin viranomaiset päättävät omalla harkintavallallaan, kuuluuko kenttä toimiluvan vai luvan piiriin. Jos Unkarin viranomaiset siis haluavat antaa kaivosoikeuden sopimusperusteisesti, ne voivat käyttää avointa toimilupamenettelyä, johon sisältyy julkinen tarjousprosessi. Komissio ei voi hyväksyä, että nykyisellään vain yhtä yhtiötä (MOL) koskeva ”toimilupaa muistuttava” vaikeaselkoinen järjestelmä katsotaan omaksi viitekehyksekseen. |
| --- | --- |

(63)

Käytännössä Unkarin viranomaiset päättävät omalla harkintavallallaan, kuuluuko kenttä toimiluvan vai luvan piiriin. Jos Unkarin viranomaiset siis haluavat antaa kaivosoikeuden sopimusperusteisesti, ne voivat käyttää avointa toimilupamenettelyä, johon sisältyy julkinen tarjousprosessi. Komissio ei voi hyväksyä, että nykyisellään vain yhtä yhtiötä (MOL) koskeva ”toimilupaa muistuttava” vaikeaselkoinen järjestelmä katsotaan omaksi viitekehyksekseen.

| (64) | Lisäksi Unkari käytti laajaa harkintavaltaa pidentäessään lupaa ja muuttaessaan myöhemmin kaivoslain asiaa koskevia säännöksiä (vaikka se tiesi asian vaikuttavan edullisesti MOL:ään, joka oli ainoa pidennyssopimuksen tehnyt hiilivetymarkkinoiden toimija). Unkari pystyi vapaasti ja milloin tahansa määrittelemään kaivosmaksun, eli se olisi voinut päättää jättää muuttamatta lakia. Vaikutusten kannalta toimenpiteiden sarja suosi yksiselitteisesti yhtä yksittäistä yritystä. |
| --- | --- |

(64)

Lisäksi Unkari käytti laajaa harkintavaltaa pidentäessään lupaa ja muuttaessaan myöhemmin kaivoslain asiaa koskevia säännöksiä (vaikka se tiesi asian vaikuttavan edullisesti MOL:ään, joka oli ainoa pidennyssopimuksen tehnyt hiilivetymarkkinoiden toimija). Unkari pystyi vapaasti ja milloin tahansa määrittelemään kaivosmaksun, eli se olisi voinut päättää jättää muuttamatta lakia. Vaikutusten kannalta toimenpiteiden sarja suosi yksiselitteisesti yhtä yksittäistä yritystä.

| (65) | Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että viitekehyksenä on lupajärjestelmä. |
| --- | --- |

(65)

Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että viitekehyksenä on lupajärjestelmä.

| (66) | Lupajärjestelmän puitteissa pidennyssopimus on selvästi valikoiva. Kuten Unkarin viranomaiset itsekin vahvistavat, sopimuspuolilla on sopimuksen ehdoista neuvotellessaan tietty neuvotteluvara, kun ne määrittelevät eri maksuosuudet, ja ne voivat ennen kaikkea halutessaan päättää olla tekemättä koko sopimusta. Siksi Unkarin viranomaisilla oli tiettyä harkintavaltaa tehdessään tällaisen sopimuksen MOL:n (tai muun markkinatoimijan) kanssa. (40) |
| --- | --- |

(66)

Lupajärjestelmän puitteissa pidennyssopimus on selvästi valikoiva. Kuten Unkarin viranomaiset itsekin vahvistavat, sopimuspuolilla on sopimuksen ehdoista neuvotellessaan tietty neuvotteluvara, kun ne määrittelevät eri maksuosuudet, ja ne voivat ennen kaikkea halutessaan päättää olla tekemättä koko sopimusta. Siksi Unkarin viranomaisilla oli tiettyä harkintavaltaa tehdessään tällaisen sopimuksen MOL:n (tai muun markkinatoimijan) kanssa. (40)

| (67) | Tällaista toimintaa ei voida selittää järjestelmän logiikalla ja luonteella. Kaivosmaksujen kantamisella on yhtäältä tarkoitus varmistaa, että valtio saa tuloa tuotetusta arvosta. Toisaalta pidennyssopimuksen maksuosuudet suoritetaan ylimääräisenä maksuna, vastikkeena pidennyksestä. Tässä tapauksessa pidennyssopimuksen tekeminen ja sen jälkeinen MOL:n maksujen korotus ovat johtaneet siihen paradoksaaliseen tilanteeseen, että MOL, joka ei aloittanut tuotantoa ajoissa, hyötyy edullisemmista kaivosmaksuista vuoteen 2020 saakka lähes kaikilla luvanvaraisilla kentillään, mutta sen kilpailijat, jotka kuuluvat yhtä lailla lupajärjestelmän piiriin ja käynnistivät tuotannon ajoissa eivätkä tämän vuoksi tehneet pidennyssopimusta, joutuvat maksamaan korkeampia lakisääteisiä maksuja. |
| --- | --- |

(67)

Tällaista toimintaa ei voida selittää järjestelmän logiikalla ja luonteella. Kaivosmaksujen kantamisella on yhtäältä tarkoitus varmistaa, että valtio saa tuloa tuotetusta arvosta. Toisaalta pidennyssopimuksen maksuosuudet suoritetaan ylimääräisenä maksuna, vastikkeena pidennyksestä. Tässä tapauksessa pidennyssopimuksen tekeminen ja sen jälkeinen MOL:n maksujen korotus ovat johtaneet siihen paradoksaaliseen tilanteeseen, että MOL, joka ei aloittanut tuotantoa ajoissa, hyötyy edullisemmista kaivosmaksuista vuoteen 2020 saakka lähes kaikilla luvanvaraisilla kentillään, mutta sen kilpailijat, jotka kuuluvat yhtä lailla lupajärjestelmän piiriin ja käynnistivät tuotannon ajoissa eivätkä tämän vuoksi tehneet pidennyssopimusta, joutuvat maksamaan korkeampia lakisääteisiä maksuja.

| (68) | Hiilivetyjen osalta on tehty vain tämä pidennyssopimus. MOL totesi, että kiinteistä mineraaleista on voimassa olevia pidennyssopimuksia. Komissio huomauttaa kuitenkin, että ne koskevat muunlaisia mineraaleja, joihin sovelletaan kaivoslain nojalla eri kaivosmaksuja kuin hiilivetyihin. On niin ikään huomattava, ettei kaivoslain muutoksessa muutettu kiinteiden mineraalien kaivosmaksua (eli sopimuksen tehneisiin markkinatoimijoihin ei ole kohdistunut samaa ”toimenpiteiden sarjaa” eikä näin muodoin etuakaan). |
| --- | --- |

(68)

Hiilivetyjen osalta on tehty vain tämä pidennyssopimus. MOL totesi, että kiinteistä mineraaleista on voimassa olevia pidennyssopimuksia. Komissio huomauttaa kuitenkin, että ne koskevat muunlaisia mineraaleja, joihin sovelletaan kaivoslain nojalla eri kaivosmaksuja kuin hiilivetyihin. On niin ikään huomattava, ettei kaivoslain muutoksessa muutettu kiinteiden mineraalien kaivosmaksua (eli sopimuksen tehneisiin markkinatoimijoihin ei ole kohdistunut samaa ”toimenpiteiden sarjaa” eikä näin muodoin etuakaan).

| (69) | Edellä olevan perusteella komissio katsoo Unkarin esittämistä väitteistä huolimatta, että toimien sarja, joka käsittää kaivoslain 26/A §:n 5 momentin sanamuodon, sen pohjalta tehdyn pidennyssopimuksen ja kaivoslakiin tämän jälkeen tehdyn muutoksen, on valikoiva MOL:n eduksi. |
| --- | --- |

(69)

Edellä olevan perusteella komissio katsoo Unkarin esittämistä väitteistä huolimatta, että toimien sarja, joka käsittää kaivoslain 26/A §:n 5 momentin sanamuodon, sen pohjalta tehdyn pidennyssopimuksen ja kaivoslakiin tämän jälkeen tehdyn muutoksen, on valikoiva MOL:n eduksi.

| (70) | Toimenpidesarjan yhteisvaikutus on, että kaivoslain 5 §:n nojalla myönnettyjen kaivoslupien haltijoista ainoastaan MOL kuuluu erityisjärjestelmään, jossa se on suojattu hiilivetyjen tuotannosta normaalisti kannettavan kaivosmaksun korotuksilta. |
| --- | --- |

(70)

Toimenpidesarjan yhteisvaikutus on, että kaivoslain 5 §:n nojalla myönnettyjen kaivoslupien haltijoista ainoastaan MOL kuuluu erityisjärjestelmään, jossa se on suojattu hiilivetyjen tuotannosta normaalisti kannettavan kaivosmaksun korotuksilta.

| (71) | Tästä voidaan päätellä, että koska pidennyssopimuksen tekemisessä käytettiin laajaa harkintavaltaa ja koska vapautus on tosiasiallisesti kohdennettu yhteen yksittäiseen yritykseen, valikoivuuskriteeri täyttyy. |
| --- | --- |

(71)

Tästä voidaan päätellä, että koska pidennyssopimuksen tekemisessä käytettiin laajaa harkintavaltaa ja koska vapautus on tosiasiallisesti kohdennettu yhteen yksittäiseen yritykseen, valikoivuuskriteeri täyttyy.

| (72) | Toisin kuin Unkarin viranomaiset esittävät, komissio katsoo, ettei valtio harjoita taloudellista toimintaa sallimalla kaivos- ja louhostoimintaa. Hallinnollisten toimilupien tai kaivoslupien myöntäminen liittyy pikemminkin julkisviranomaiselle tyypillisten valtuuksien käyttöön, koska yksityinen toimija ei alun perin olisi voinut harjoittaa tällaista toimintaa. (41) Unkarissa – kuten muissakin EU:n jäsenvaltioissa – mikään yksityinen toimija ei alun perin ole omistanut mineraalivaroja. Jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä mineraalivarojen valvonta annetaan yleensä julkisviranomaisille (42). Siksi päätös, jolla yhtiölle sallitaan mineraalivarojen hyödyntäminen jäsenvaltion valitsemassa muodossa ja tiettyjä maksuja vastaan, kuuluu luonteensa ja sääntöjensä perusteella julkisviranomaisille, ja päätöstä voidaan luonnehtia julkisviranomaisten valtuuksien käyttämiseksi. Unkarin toiminnalla, jolla kaivostoiminta on alistettu hallinnolliseen valvontaan, ajetaan yleistä etua eikä kaupallisia etuja. Tämän vuoksi käyttäytymistä on pidettävä eräänlaisena valtion yleisenä viranomaistoimintana eikä yksityisen sijoittajan käyttäytymisenä markkinataloudessa (43). |
| --- | --- |

(72)

Toisin kuin Unkarin viranomaiset esittävät, komissio katsoo, ettei valtio harjoita taloudellista toimintaa sallimalla kaivos- ja louhostoimintaa. Hallinnollisten toimilupien tai kaivoslupien myöntäminen liittyy pikemminkin julkisviranomaiselle tyypillisten valtuuksien käyttöön, koska yksityinen toimija ei alun perin olisi voinut harjoittaa tällaista toimintaa. (41) Unkarissa – kuten muissakin EU:n jäsenvaltioissa – mikään yksityinen toimija ei alun perin ole omistanut mineraalivaroja. Jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä mineraalivarojen valvonta annetaan yleensä julkisviranomaisille (42). Siksi päätös, jolla yhtiölle sallitaan mineraalivarojen hyödyntäminen jäsenvaltion valitsemassa muodossa ja tiettyjä maksuja vastaan, kuuluu luonteensa ja sääntöjensä perusteella julkisviranomaisille, ja päätöstä voidaan luonnehtia julkisviranomaisten valtuuksien käyttämiseksi. Unkarin toiminnalla, jolla kaivostoiminta on alistettu hallinnolliseen valvontaan, ajetaan yleistä etua eikä kaupallisia etuja. Tämän vuoksi käyttäytymistä on pidettävä eräänlaisena valtion yleisenä viranomaistoimintana eikä yksityisen sijoittajan käyttäytymisenä markkinataloudessa (43).

| (73) | Vaikka kaivostoiminnan lupien myöntäminen katsottaisiinkin tässä tapauksessa taloudelliseksi toiminnaksi, jolla valtio ajaa kaupallisia etuja (mitä se ei tee), komissio huomauttaa, ettei Unkarin MOL:lle määräämien kaivosmaksujen suuruuden ja kaivosluvan arvon välillä ole selvää ja suoraa raha-arvona ilmaistua yhteyttä. Unkarin päätelmä siitä, että se toimi pidennyssopimuksen tehdessään markkinatoimijana, ei ole perusteltu. Mikään ei varsinkaan viittaa siihen, etteikö 12 kentän toimiluvista järjestetyllä tarjouskilpailulla olisi voitu saada parempi tarjous joltain kilpailijalta (jos lupia ei olisi pidennetty). Unkari ei myöskään ole näyttänyt, että se on ottanut pidennyssopimuksen tehdessään huomioon kaikki kaupalliselta kannalta merkitykselliset tekijät ja riskit eli kaikki pidennyssopimuksen maksuosuudet, mahdolliset laissa määritellyt suuremmat maksut vuoteen 2020 asti, sopimuksen voimassaoloajan ja mahdolliset kilpailijat. |
| --- | --- |

(73)

Vaikka kaivostoiminnan lupien myöntäminen katsottaisiinkin tässä tapauksessa taloudelliseksi toiminnaksi, jolla valtio ajaa kaupallisia etuja (mitä se ei tee), komissio huomauttaa, ettei Unkarin MOL:lle määräämien kaivosmaksujen suuruuden ja kaivosluvan arvon välillä ole selvää ja suoraa raha-arvona ilmaistua yhteyttä. Unkarin päätelmä siitä, että se toimi pidennyssopimuksen tehdessään markkinatoimijana, ei ole perusteltu. Mikään ei varsinkaan viittaa siihen, etteikö 12 kentän toimiluvista järjestetyllä tarjouskilpailulla olisi voitu saada parempi tarjous joltain kilpailijalta (jos lupia ei olisi pidennetty). Unkari ei myöskään ole näyttänyt, että se on ottanut pidennyssopimuksen tehdessään huomioon kaikki kaupalliselta kannalta merkitykselliset tekijät ja riskit eli kaikki pidennyssopimuksen maksuosuudet, mahdolliset laissa määritellyt suuremmat maksut vuoteen 2020 asti, sopimuksen voimassaoloajan ja mahdolliset kilpailijat.

| (74) | Unkari esittää myös, että riidanalaisen lainmuutoksen jälkeen mikään muu markkinatoimija ei ole tosiasiassa joutunut maksamaan suurempaa kaivosmaksua kuin MOL, koska kyseisellä jaksolla ei ole ollut suurempaan kaivosmaksuluokkaan kuuluvia kilpailijoita.

  Taulukko 4


  Tiivistelmä sovellettavista kaivosmaksuista ennen kaivoslain muutoksia ja muutosten jälkeen | Vuoteen 2008 sovellettu maksu | Vuonna 2008 sovellettu maksu | 23.1.2009 alkaen sovellettu maksu | MOL:n sopimuksen kattamien kenttien maksu
  Sovelletaan v. 2020 saakka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto alkanut ennen 1.1.1998 | J % (46)

  (vähintään 12 %) | J %
  (vähintään 30 %, Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | J %
  (vähintään 30 %, Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | J % × c (47)

  (vähintään 12 %) |
| Tuotanto alkanut 1.1.1998–1.1.2008 | 12 % | 30 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 12 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 12 % × c
  (~ 12,24 % (45)) |
| Tuotanto alkanut 1.1.2008 jälkeen (44) | Kaasukentät, joiden vuosituotanto alle 300 milj. m3

  Öljykentät, joiden vuosituotanto alle 50 kt | — | 12 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 12 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 12 % × c
  (~ 12,24 % (45)) |
| Kaasukentät, joiden vuosituotanto 300–500 milj. m3

  Öljykentät, joiden vuosituotanto 50–200 kt | 20 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 20 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) |
| Kaasukentät, joiden vuosituotanto yli 500 milj. m3

  Öljykentät, joiden vuosituotanto yli 200 kt | 30 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) | 30 %
  (Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %) |
| Hiilivedyt erikoisolosuhteissa | 12 % | 12 % |
| Erittäin passiivinen kaasu | 8 % | 8 % |

(74)

Unkari esittää myös, että riidanalaisen lainmuutoksen jälkeen mikään muu markkinatoimija ei ole tosiasiassa joutunut maksamaan suurempaa kaivosmaksua kuin MOL, koska kyseisellä jaksolla ei ole ollut suurempaan kaivosmaksuluokkaan kuuluvia kilpailijoita.

Taulukko 4

Tiivistelmä sovellettavista kaivosmaksuista ennen kaivoslain muutoksia ja muutosten jälkeen

Vuoteen 2008 sovellettu maksu

Vuonna 2008 sovellettu maksu

23.1.2009 alkaen sovellettu maksu

MOL:n sopimuksen kattamien kenttien maksu

Sovelletaan v. 2020 saakka

Tuotanto alkanut ennen 1.1.1998

J % (46)

(vähintään 12 %)

J %

(vähintään 30 %, Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

J %

(vähintään 30 %, Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

J % × c (47)

(vähintään 12 %)

Tuotanto alkanut 1.1.1998–1.1.2008

12 %

30 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

12 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

12 % × c

(~ 12,24 % (45))

Tuotanto alkanut 1.1.2008 jälkeen (44)

Kaasukentät, joiden vuosituotanto alle 300 milj. m3

Öljykentät, joiden vuosituotanto alle 50 kt

—

12 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

12 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

12 % × c

(~ 12,24 % (45))

Kaasukentät, joiden vuosituotanto 300–500 milj. m3

Öljykentät, joiden vuosituotanto 50–200 kt

20 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

20 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

Kaasukentät, joiden vuosituotanto yli 500 milj. m3

Öljykentät, joiden vuosituotanto yli 200 kt

30 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

30 %

(Brent-lisämaksu + 3 % tai + 6 %)

Hiilivedyt erikoisolosuhteissa

12 %

12 %

Erittäin passiivinen kaasu

8 %

8 %

| (75) | Tämä väite on jätettävä tutkimatta. |
| --- | --- |

(75)

Tämä väite on jätettävä tutkimatta.

| (76) | Yllä olevassa taulukossa 4 esitetään tiivistetysti, missä määrin pidennyssopimus ja kaivoslain myöhempi muutos ovat laskeneet MOL:n maksuja alle laissa säädetyn tason. |
| --- | --- |

(76)

Yllä olevassa taulukossa 4 esitetään tiivistetysti, missä määrin pidennyssopimus ja kaivoslain myöhempi muutos ovat laskeneet MOL:n maksuja alle laissa säädetyn tason.

| (77) | Unkarin viranomaisten toimittamista tiedoista käy ensinnäkin ilmi, että lupajärjestelmän piiriin kuuluvilla kentillä on todellakin ollut markkinatoimijoita, joilta on kannettu suurempaa kaivosmaksua kuin MOL:ltä jaksolla, joka alkaa 8 päivästä tammikuuta 2008 ja loppuu 23 päivänä tammikuuta 2009, kaivoslain ensimmäisen muutoksen perusteella, ja 23 päivästä tammikuuta 2009 alkaen tähän päivään saakka, kaivoslain toisen muutoksen perusteella. Unkarin viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat, että vuonna 2008 luvanvaraisilla kaivoskentillä toimivat muut yhtiöt maksoivat kaivosmaksua yli 12 prosenttia (14,24–18 %) Brent-lisämaksun soveltamisen vuoksi (48). |
| --- | --- |

(77)

Unkarin viranomaisten toimittamista tiedoista käy ensinnäkin ilmi, että lupajärjestelmän piiriin kuuluvilla kentillä on todellakin ollut markkinatoimijoita, joilta on kannettu suurempaa kaivosmaksua kuin MOL:ltä jaksolla, joka alkaa 8 päivästä tammikuuta 2008 ja loppuu 23 päivänä tammikuuta 2009, kaivoslain ensimmäisen muutoksen perusteella, ja 23 päivästä tammikuuta 2009 alkaen tähän päivään saakka, kaivoslain toisen muutoksen perusteella. Unkarin viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat, että vuonna 2008 luvanvaraisilla kaivoskentillä toimivat muut yhtiöt maksoivat kaivosmaksua yli 12 prosenttia (14,24–18 %) Brent-lisämaksun soveltamisen vuoksi (48).

| (78) | Toiseksi komissio huomauttaa, että vaikka Unkarin viranomaiset väittävätkin, että kilpailijat toimivat tai niiden odotetaan aloittavan toiminnan pienemmillä kentillä (tuotanto alle 500 m3 tai 200 kt), näistä 12 prosentin piiriin kuuluvista pienemmistä kentistä on joka tapauksessa maksettava niihin kulloinkin sovellettava Brent-lisä. Näin kaivosmaksu voi kohota jopa 18 prosenttiin. Komissio palauttaa vielä kerran mieliin, että toimenpiteiden seurauksena MOL ei kuulu kaikille muille operaattoreille laissa säädetyn Brent-lisämaksun soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(78)

Toiseksi komissio huomauttaa, että vaikka Unkarin viranomaiset väittävätkin, että kilpailijat toimivat tai niiden odotetaan aloittavan toiminnan pienemmillä kentillä (tuotanto alle 500 m3 tai 200 kt), näistä 12 prosentin piiriin kuuluvista pienemmistä kentistä on joka tapauksessa maksettava niihin kulloinkin sovellettava Brent-lisä. Näin kaivosmaksu voi kohota jopa 18 prosenttiin. Komissio palauttaa vielä kerran mieliin, että toimenpiteiden seurauksena MOL ei kuulu kaikille muille operaattoreille laissa säädetyn Brent-lisämaksun soveltamisalaan.

| (79) | Kolmanneksi Unkarin yleistä markkinaympäristöä arvioitaessa on huomattava, että hiilivetyjen tuotantoa harjoittaa useita kaivosyhtiöitä. Lisäksi useat yhtiöt harjoittavat etsintätoimintaa, ja ne voivat ottaa kenttiä tuotantoon ja ryhtyä tällä tavoin MOL:n kilpailijoiksi. Kaikilta uusilta lupajärjestelmän piiriin tulevilta yrityksiltä kannetaan lakisääteinen kaivosmaksu, ja ne kilpailevat MOL:n kanssa. MOL on ainoa yhtiö, jonka kaivoskentät välttyvät yleisen lupajärjestelmän mukaisesti sovellettavalta maksulta. Sen kentistä kannetaan edullisempia maksuja. |
| --- | --- |

(79)

Kolmanneksi Unkarin yleistä markkinaympäristöä arvioitaessa on huomattava, että hiilivetyjen tuotantoa harjoittaa useita kaivosyhtiöitä. Lisäksi useat yhtiöt harjoittavat etsintätoimintaa, ja ne voivat ottaa kenttiä tuotantoon ja ryhtyä tällä tavoin MOL:n kilpailijoiksi. Kaikilta uusilta lupajärjestelmän piiriin tulevilta yrityksiltä kannetaan lakisääteinen kaivosmaksu, ja ne kilpailevat MOL:n kanssa. MOL on ainoa yhtiö, jonka kaivoskentät välttyvät yleisen lupajärjestelmän mukaisesti sovellettavalta maksulta. Sen kentistä kannetaan edullisempia maksuja.

| (80) | Neljänneksi komissio huomauttaa, että on tosiasia, että MOL on maksanut noin 12,24 prosentin suuruista maksua pidennyssopimuksen piiriin kuuluvien 12 kentän ohella myös kaikista 1 päivän tammikuuta 1998 jälkeen käyttöön vuoden 2005 sopimuksen luvalla otetuista kentistä sekä J prosentin maksua kaikista kentistä, jotka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1998. Lisäksi MOL:n maksuksi on vahvistettu pidennyssopimuksessa 12,24 prosenttia aina vuoteen 2020 saakka. Täten MOL saa etua valtaosalle luvanvaraisista kentistään huomattavan pitkäksi ajaksi. |
| --- | --- |

(80)

Neljänneksi komissio huomauttaa, että on tosiasia, että MOL on maksanut noin 12,24 prosentin suuruista maksua pidennyssopimuksen piiriin kuuluvien 12 kentän ohella myös kaikista 1 päivän tammikuuta 1998 jälkeen käyttöön vuoden 2005 sopimuksen luvalla otetuista kentistä sekä J prosentin maksua kaikista kentistä, jotka on otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1998. Lisäksi MOL:n maksuksi on vahvistettu pidennyssopimuksessa 12,24 prosenttia aina vuoteen 2020 saakka. Täten MOL saa etua valtaosalle luvanvaraisista kentistään huomattavan pitkäksi ajaksi.

| (81) | Viidenneksi, siinä tapauksessa ettei kaivosviranomainen olisi suostunut 12:ta kenttää koskevaan pidennykseen, kaikki muut MOL:n luvanvaraiset kentät olisivat tulleet huomattavasti korkeamman kaivosmaksun soveltamisalan piiriin, ja tämä olisi saattanut tuoda valtiolle enemmän tuloja. (49) Kuten 73 kappaleessa todetaan, valtio olisi lisäksi voinut järjestää tarjouskilpailun näistä 12 kentästä, joille ei olisi myönnetty pidennystä, ja olisi voinut saada korkeamman tarjouksen joltain kilpailijalta. |
| --- | --- |

(81)

Viidenneksi, siinä tapauksessa ettei kaivosviranomainen olisi suostunut 12:ta kenttää koskevaan pidennykseen, kaikki muut MOL:n luvanvaraiset kentät olisivat tulleet huomattavasti korkeamman kaivosmaksun soveltamisalan piiriin, ja tämä olisi saattanut tuoda valtiolle enemmän tuloja. (49) Kuten 73 kappaleessa todetaan, valtio olisi lisäksi voinut järjestää tarjouskilpailun näistä 12 kentästä, joille ei olisi myönnetty pidennystä, ja olisi voinut saada korkeamman tarjouksen joltain kilpailijalta.

| (82) | Komissio katsoo niin ikään, että Unkarin väite, jonka mukaan MOL maksoi vuosina 2006 ja 2007 suurempaa kaivosmaksua (12,2 4 prosenttia), on merkityksetön. |
| --- | --- |

(82)

Komissio katsoo niin ikään, että Unkarin väite, jonka mukaan MOL maksoi vuosina 2006 ja 2007 suurempaa kaivosmaksua (12,2 4 prosenttia), on merkityksetön.

| (83) | Tämä johtui ensinnäkin siitä, että MOL:n oli maksettava säädetty kaivosmaksun korotus (12 prosentista 12,24 prosenttiin) muiden kaivoslupansa pidentämistä hakevien yhtiöiden tavoin. Tältä osin MOL:ää kohdeltiin tavanomaisesti, eikä se joutunut muita heikompaan asemaan. Toisaalta MOL:n etukaan ei ollut vielä konkretisoitunut: tämä tapahtui vasta lain ensimmäisessä muutoksessa eli 8 päivästä tammikuuta 2008 alkaen. |
| --- | --- |

(83)

Tämä johtui ensinnäkin siitä, että MOL:n oli maksettava säädetty kaivosmaksun korotus (12 prosentista 12,24 prosenttiin) muiden kaivoslupansa pidentämistä hakevien yhtiöiden tavoin. Tältä osin MOL:ää kohdeltiin tavanomaisesti, eikä se joutunut muita heikompaan asemaan. Toisaalta MOL:n etukaan ei ollut vielä konkretisoitunut: tämä tapahtui vasta lain ensimmäisessä muutoksessa eli 8 päivästä tammikuuta 2008 alkaen.

| (84) | Lisäksi MOL maksoi vuonna 2008 peräti 28,4 miljardia Unkarin forinttia ja vuonna 2009 yhteensä 1,9 miljardia Unkarin forinttia vähemmän kaivosmaksuja tuotannossa olevista kentistään kuin se olisi maksanut tuolloin voimassa olleen kaivoslain nojalla. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi MOL maksoi vuonna 2008 peräti 28,4 miljardia Unkarin forinttia ja vuonna 2009 yhteensä 1,9 miljardia Unkarin forinttia vähemmän kaivosmaksuja tuotannossa olevista kentistään kuin se olisi maksanut tuolloin voimassa olleen kaivoslain nojalla.

| (85) | Kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa tarkoitettujen muiden maksuosuuksien (eli pidennysmaksun ja kertamaksun) osalta on todettava, että ne maksettiin vastineeksi pidennyksestä eikä oikeudesta maksaa kilpailijoita pienempiä kaivosmaksuja. Näitä maksuosuuksia ei myöskään voida katsoa ”etumaksuksi” myöhemmin erääntyvistä kaivosmaksuista. Kaivoslain 26/A §:n 5 momentin sanamuoto on tältä osin selvä. Siinä nimittäin todetaan, että ”kaivosyhtiön on suoritettava maksu hyväksytystä pidentämisestä”. Kaksi muuta seikkaa on kytketty pidennyksen kohteena olevien kenttien määrään. Näin ollen kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa muodostetaan selvä yhteys pidennyksen ja maksuvelvollisuuden välille. |
| --- | --- |

(85)

Kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa tarkoitettujen muiden maksuosuuksien (eli pidennysmaksun ja kertamaksun) osalta on todettava, että ne maksettiin vastineeksi pidennyksestä eikä oikeudesta maksaa kilpailijoita pienempiä kaivosmaksuja. Näitä maksuosuuksia ei myöskään voida katsoa ”etumaksuksi” myöhemmin erääntyvistä kaivosmaksuista. Kaivoslain 26/A §:n 5 momentin sanamuoto on tältä osin selvä. Siinä nimittäin todetaan, että ”kaivosyhtiön on suoritettava maksu hyväksytystä pidentämisestä”. Kaksi muuta seikkaa on kytketty pidennyksen kohteena olevien kenttien määrään. Näin ollen kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa muodostetaan selvä yhteys pidennyksen ja maksuvelvollisuuden välille.

| (86) | Oikeuskäytännön mukaan yritykselle annettua tukea ei voida korvata perimällä samalta yritykseltä erillistä erityismaksua muulla, tukitoimenpiteeseen liittymättömällä nimikkeellä. (50) Käsiteltävänä olevassa asiassa muut kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa tarkoitetut maksuosuudet ovat tämän päätöksen 85 kappaleessa kuvatun mukaisesti pidennyksestä maksettavaa korvausta, joka voidaan katsoa erilliseksi erityismaksuksi vailla yhteyttä lupajärjestelmän lakisääteisten maksujen muutokseen. |
| --- | --- |

(86)

Oikeuskäytännön mukaan yritykselle annettua tukea ei voida korvata perimällä samalta yritykseltä erillistä erityismaksua muulla, tukitoimenpiteeseen liittymättömällä nimikkeellä. (50) Käsiteltävänä olevassa asiassa muut kaivoslain 26/A §:n 5 momentissa tarkoitetut maksuosuudet ovat tämän päätöksen 85 kappaleessa kuvatun mukaisesti pidennyksestä maksettavaa korvausta, joka voidaan katsoa erilliseksi erityismaksuksi vailla yhteyttä lupajärjestelmän lakisääteisten maksujen muutokseen.

| (87) | Komissio huomauttaa lopuksi, että pidennyssopimuksen tekeminen ja sen jälkeinen MOL:n maksujen korotus ovat johtaneet siihen paradoksaaliseen tilanteeseen, että MOL, joka ei aloittanut tuotantoa ajoissa, hyötyy edullisemmista kaivosmaksuista vuoteen 2020 saakka lähes kaikilla luvanvaraisilla kentillään, mutta sen kilpailijat, jotka kuuluvat yhtä lailla lupajärjestelmän piiriin ja käynnistivät tuotannon ajoissa eivätkä tämän vuoksi tehneet pidennyssopimusta, joutuvat maksamaan korkeampia lakisääteisiä maksuja. |
| --- | --- |

(87)

Komissio huomauttaa lopuksi, että pidennyssopimuksen tekeminen ja sen jälkeinen MOL:n maksujen korotus ovat johtaneet siihen paradoksaaliseen tilanteeseen, että MOL, joka ei aloittanut tuotantoa ajoissa, hyötyy edullisemmista kaivosmaksuista vuoteen 2020 saakka lähes kaikilla luvanvaraisilla kentillään, mutta sen kilpailijat, jotka kuuluvat yhtä lailla lupajärjestelmän piiriin ja käynnistivät tuotannon ajoissa eivätkä tämän vuoksi tehneet pidennyssopimusta, joutuvat maksamaan korkeampia lakisääteisiä maksuja.

| (88) | Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että toimenpiteestä koituu MOL:lle etua. Se suojaa MOL:n sellaisilta kustannuksilta, jotka yritys muutoin joutuisi maksamaan. Pidennyssopimuksen ja sen jälkeisen kaivoslain muutoksen yhteisvaikutuksena yritykselle koituu etua. |
| --- | --- |

(88)

Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että toimenpiteestä koituu MOL:lle etua. Se suojaa MOL:n sellaisilta kustannuksilta, jotka yritys muutoin joutuisi maksamaan. Pidennyssopimuksen ja sen jälkeisen kaivoslain muutoksen yhteisvaikutuksena yritykselle koituu etua.

| (89) | Toimenpiteeseen liittyy menetettyjä tuloja, joihin valtiolla olisi ollut oikeus, joten komissio katsoo, että toimenpide myönnetään valtion varoista. |
| --- | --- |

(89)

Toimenpiteeseen liittyy menetettyjä tuloja, joihin valtiolla olisi ollut oikeus, joten komissio katsoo, että toimenpide myönnetään valtion varoista.

| (90) | MOL on yritykseksi luokiteltu yhdistetty öljy- ja kaasuyhtiö. Se kilpailee muiden, samaan etuun oikeuttamattomien yritysten kanssa. Tämän vuoksi toimenpide vääristää kilpailua. Lisäksi MOL toimii alalla, jolla jäsenvaltioiden kesken käydään kauppaa. Yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuva peruste siis täyttyy myös. |
| --- | --- |

(90)

MOL on yritykseksi luokiteltu yhdistetty öljy- ja kaasuyhtiö. Se kilpailee muiden, samaan etuun oikeuttamattomien yritysten kanssa. Tämän vuoksi toimenpide vääristää kilpailua. Lisäksi MOL toimii alalla, jolla jäsenvaltioiden kesken käydään kauppaa. Yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuva peruste siis täyttyy myös.

| (91) | Edellä esitettyjen perusteiden mukaisesti komissio katsoo, että toimenpide täyttää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt kriteerit. Näin ollen toimenpide on katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(91)

Edellä esitettyjen perusteiden mukaisesti komissio katsoo, että toimenpide täyttää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt kriteerit. Näin ollen toimenpide on katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.

VIII   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (92) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn pääsääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(92)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn pääsääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

| (93) | Seuraavassa komissio arvioi toimenpiteen soveltuvuutta näiden poikkeuksien nojalla. On huomattava, ettei Unkari ole esittänyt mitään perusteita tuen soveltuvuudelle sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(93)

Seuraavassa komissio arvioi toimenpiteen soveltuvuutta näiden poikkeuksien nojalla. On huomattava, ettei Unkari ole esittänyt mitään perusteita tuen soveltuvuudelle sisämarkkinoille.

| (94) | On niin ikään huomattava, että toimenpiteellä alennetaan kustannuksia, jotka MOL:n olisi muutoin maksettava, joten toimenpide on katsottava toimintatueksi. |
| --- | --- |

(94)

On niin ikään huomattava, että toimenpiteellä alennetaan kustannuksia, jotka MOL:n olisi muutoin maksettava, joten toimenpide on katsottava toimintatueksi.

| (95) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan poikkeukset eivät sovellu tässä käsiteltävään tapaukseen, koska toimenpide ei ole sosiaalista tukea, sitä ei ole myönnetty yksittäisille kuluttajille, sen tarkoituksena ei ole luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaaminen eikä sitä ole myönnetty taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(95)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan poikkeukset eivät sovellu tässä käsiteltävään tapaukseen, koska toimenpide ei ole sosiaalista tukea, sitä ei ole myönnetty yksittäisille kuluttajille, sen tarkoituksena ei ole luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaaminen eikä sitä ole myönnetty taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.

| (96) | Lisää poikkeuksia mainitaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa. |
| --- | --- |

(96)

Lisää poikkeuksia mainitaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa.

| (97) | Sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Unkarin koko alue katsottiin valtion liittymishetkellä tällaiseksi alueeksi, ja useimmat sen alueista ovat edelleen tukikelpoisia (51). |
| --- | --- |

(97)

Sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Unkarin koko alue katsottiin valtion liittymishetkellä tällaiseksi alueeksi, ja useimmat sen alueista ovat edelleen tukikelpoisia (51).

| (98) | Tukialueille myönnettävän valtiontuen soveltuvuutta säännellään alueellisia valtiontukia koskevissa komission suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (52) (jäljempänä ’alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat’). Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan valtiontuki voidaan periaatteessa hyväksyä vain, jos se on investointitukea (53). Kuten edellä jo todettiin, tässä käsiteltävää tukea ei voida katsoa investointitueksi. Toimintatukena arvioiden tämä toimenpide ei auta kehittämään mitään toimintoja tai toimialoja eikä sitä ole rajoitettu ajallisesti eikä se ole alenevaa eikä oikeasuhtaista verrattuna niihin erityisiin taloudellisiin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään (54). |
| --- | --- |

(98)

Tukialueille myönnettävän valtiontuen soveltuvuutta säännellään alueellisia valtiontukia koskevissa komission suuntaviivoissa vuosille 2007–2013 (52) (jäljempänä ’alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat’). Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan valtiontuki voidaan periaatteessa hyväksyä vain, jos se on investointitukea (53). Kuten edellä jo todettiin, tässä käsiteltävää tukea ei voida katsoa investointitueksi. Toimintatukena arvioiden tämä toimenpide ei auta kehittämään mitään toimintoja tai toimialoja eikä sitä ole rajoitettu ajallisesti eikä se ole alenevaa eikä oikeasuhtaista verrattuna niihin erityisiin taloudellisiin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään (54).

| (99) | Edellä olevan perusteella komissio katsoo, ettei tukeen voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädettyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(99)

Edellä olevan perusteella komissio katsoo, ettei tukeen voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädettyä poikkeusta.

| (100) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. |
| --- | --- |

(100)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

| (101) | Komissio huomauttaa, ettei käsiteltävänä olevalla tuella ole tarkoitus edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta, eikä komissio ole havainnut näyttöä siitä, että tarkoituksena olisi poistaa Unkarin taloudessa oleva vakava häiriö. |
| --- | --- |

(101)

Komissio huomauttaa, ettei käsiteltävänä olevalla tuella ole tarkoitus edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta, eikä komissio ole havainnut näyttöä siitä, että tarkoituksena olisi poistaa Unkarin taloudessa oleva vakava häiriö.

| (102) | Edellä olevan perusteella komissio katsoo, ettei tukeen voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädettyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(102)

Edellä olevan perusteella komissio katsoo, ettei tukeen voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädettyä poikkeusta.

| (103) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen voidaan julistaa SEUT-sopimuksen mukaiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä ei selvästikään koske nyt käsiteltävänä olevaa tapausta. |
| --- | --- |

(103)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen voidaan julistaa SEUT-sopimuksen mukaiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä ei selvästikään koske nyt käsiteltävänä olevaa tapausta.

| (104) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on antanut lukuisia suuntaviivoja ja tiedonantoja, joissa selitetään, millä tavoin se soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan sisältyvää poikkeusta. |
| --- | --- |

(104)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on antanut lukuisia suuntaviivoja ja tiedonantoja, joissa selitetään, millä tavoin se soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan sisältyvää poikkeusta.

| (105) | Komissio katsoo kuitenkin, että tuen luonteen ja ominaispiirteiden vuoksi tähän asiaan ei voida isoveltaa suuntaviivoissa ja tiedonannoissa tarkoitettuja poikkeuksia. Unkari ei myöskään ole esittänyt, että tuki voisi olla soveltuvaa näiden sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(105)

Komissio katsoo kuitenkin, että tuen luonteen ja ominaispiirteiden vuoksi tähän asiaan ei voida isoveltaa suuntaviivoissa ja tiedonannoissa tarkoitettuja poikkeuksia. Unkari ei myöskään ole esittänyt, että tuki voisi olla soveltuvaa näiden sääntöjen perusteella.

| (106) | Näin ollen nyt arvioitavana oleva tuki ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(106)

Näin ollen nyt arvioitavana oleva tuki ei sovellu sisämarkkinoille.

IX   PERUSTELTU LUOTTAMUS, SAADUT OIKEUDET JA SYRJINTÄ

| (107) | Vaikka komissio ei kiistäkään väitettä, että ennustettavuus toimii yleensä investointien kannustimena, on huomattava, että kun otetaan huomioon SEUT-sopimuksen 108 artiklassa säädetyn komission suorittaman valtiontukivalvonnan pakottava luonne, periaatteessa tuensaajayritys voi perustellusti luottaa tuen sääntöjenmukaisuuteen ainoastaan, jos tuki on myönnetty valtiontukimenettelyä noudattaen (55). Tältä osin mikään edunsaaja ei voi vedota vilpittömän mielen suojaan puolustaessaan saavutettuja oikeuksia ja välttyäkseen takaisinperinnältä (56). |
| --- | --- |

(107)

Vaikka komissio ei kiistäkään väitettä, että ennustettavuus toimii yleensä investointien kannustimena, on huomattava, että kun otetaan huomioon SEUT-sopimuksen 108 artiklassa säädetyn komission suorittaman valtiontukivalvonnan pakottava luonne, periaatteessa tuensaajayritys voi perustellusti luottaa tuen sääntöjenmukaisuuteen ainoastaan, jos tuki on myönnetty valtiontukimenettelyä noudattaen (55). Tältä osin mikään edunsaaja ei voi vedota vilpittömän mielen suojaan puolustaessaan saavutettuja oikeuksia ja välttyäkseen takaisinperinnältä (56).

| (108) | On totta, että tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla henkilöillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia. Periaatteen loukkaamiseen ei sitä vastoin voida vedota, jollei yhteisön toimielin ole antanut asiassa täsmällisiä vakuutteluja (57). Tässä nimenomaisessa tapauksessa MOL ei saanut EU:n viranomaisilta minkäänlaista vakuuttelua, jonka perusteella voisi muodostua perusteltu luottamus. |
| --- | --- |

(108)

On totta, että tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla henkilöillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia. Periaatteen loukkaamiseen ei sitä vastoin voida vedota, jollei yhteisön toimielin ole antanut asiassa täsmällisiä vakuutteluja (57). Tässä nimenomaisessa tapauksessa MOL ei saanut EU:n viranomaisilta minkäänlaista vakuuttelua, jonka perusteella voisi muodostua perusteltu luottamus.

| (109) | On niin ikään totta, että sääntöjenvastaisen tuen saajaa ei ole kielletty vetoamasta poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joiden nojalla se oli perustellusti olettanut tuen lailliseksi ja kieltäytyy näin ollen tuen maksamisesta takaisin. Tässä nimenomaisessa tapauksessa ei kuitenkaan ole poikkeuksellisia olosuhteita. Sitä vastoin kaivoslain vuoden 2008 muutos osoittaa, etteivät kaivosyhtiöt periaatteessa voi luottaa siihen, ettei lakia millään tavoin muuteta. |
| --- | --- |

(109)

On niin ikään totta, että sääntöjenvastaisen tuen saajaa ei ole kielletty vetoamasta poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joiden nojalla se oli perustellusti olettanut tuen lailliseksi ja kieltäytyy näin ollen tuen maksamisesta takaisin. Tässä nimenomaisessa tapauksessa ei kuitenkaan ole poikkeuksellisia olosuhteita. Sitä vastoin kaivoslain vuoden 2008 muutos osoittaa, etteivät kaivosyhtiöt periaatteessa voi luottaa siihen, ettei lakia millään tavoin muuteta.

| (110) | Komissio huomauttaa, että jo käytössä olevien kenttien kaivosmaksua on muutettu hiljattain kahdesti eli 8 päivänä tammikuuta 2008 ja 23 päivänä tammikuuta 2009. Ensinnäkin on tähdennettävä, että vuoden 2008 muutosta kaivoslakiin oli tarkoitus soveltaa olemassa oleviin kaivoslupiin. Tämä näkyy selvästi siitä seikasta, että vuoden 2008 kaivoslain sanamuoto koskee myös ennen vuotta 2008 myönnettyjä lupia. Näiden lupien maksuja mukautettiin uuden kaivoslain voimaantulosta lukien. Tämä osoittaa, ettei luvanhaltijoilla ole perusteltua luottamusta tai saatua oikeutta, jonka nojalla ne voisivat odottaa, että määritelty rojaltitaso säilyy muuttumattomana luvan koko voimassaoloajan. |
| --- | --- |

(110)

Komissio huomauttaa, että jo käytössä olevien kenttien kaivosmaksua on muutettu hiljattain kahdesti eli 8 päivänä tammikuuta 2008 ja 23 päivänä tammikuuta 2009. Ensinnäkin on tähdennettävä, että vuoden 2008 muutosta kaivoslakiin oli tarkoitus soveltaa olemassa oleviin kaivoslupiin. Tämä näkyy selvästi siitä seikasta, että vuoden 2008 kaivoslain sanamuoto koskee myös ennen vuotta 2008 myönnettyjä lupia. Näiden lupien maksuja mukautettiin uuden kaivoslain voimaantulosta lukien. Tämä osoittaa, ettei luvanhaltijoilla ole perusteltua luottamusta tai saatua oikeutta, jonka nojalla ne voisivat odottaa, että määritelty rojaltitaso säilyy muuttumattomana luvan koko voimassaoloajan.

| (111) | Toisin kuin Unkari ja muut asianomaiset väittävät, EU:n oikeuskäytännössä vahvistetaan, etteivät yksityishenkilöt voi luottaa siihen, ettei lainsäädäntöä mitenkään muuteta (58). Myöskään oikeusvarmuuden periaate ei edellytä sitä, että lainsäädäntöä ei muuteta. |
| --- | --- |

(111)

Toisin kuin Unkari ja muut asianomaiset väittävät, EU:n oikeuskäytännössä vahvistetaan, etteivät yksityishenkilöt voi luottaa siihen, ettei lainsäädäntöä mitenkään muuteta (58). Myöskään oikeusvarmuuden periaate ei edellytä sitä, että lainsäädäntöä ei muuteta.

| (112) | Syrjintäväitettä ei myöskään ole tutkittava. Maksun korottaminen ei ole syrjivää, jos se koskee kaikkia, varsinkin koska järjestelmän sisällä ei tehdä eroja eli luvanvaraisten yritysten kesken ei tehdä rajauksia. |
| --- | --- |

(112)

Syrjintäväitettä ei myöskään ole tutkittava. Maksun korottaminen ei ole syrjivää, jos se koskee kaikkia, varsinkin koska järjestelmän sisällä ei tehdä eroja eli luvanvaraisten yritysten kesken ei tehdä rajauksia.

X   TAKAISINPERINTÄ

| (113) | SEUT-sopimuksen ja Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on kumottava sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki tai muutettava sitä. (59) Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne. (60) Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisella tuella saamansa määrät, jolloin se menettää markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu. (61) |
| --- | --- |

(113)

SEUT-sopimuksen ja Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on kumottava sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki tai muutettava sitä. (59) Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne. (60) Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisella tuella saamansa määrät, jolloin se menettää markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu. (61)

| (114) | Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (62) 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. |
| --- | --- |

(114)

Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (62) 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.

| (115) | Koska tässä käsiteltävänä oleva toimenpide on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, se on perittävä takaisin markkinoilla ennen sen myöntämistä vallinneen tilanteen palauttamiseksi. Tämän vuoksi takaisinperittävä määrä on laskettava siitä päivästä lukien, jona etua alkoi kertyä tuensaajalle ja jona tuki on ollut tuensaajan käytössä, ja korkoa maksetaan varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti. |
| --- | --- |

(115)

Koska tässä käsiteltävänä oleva toimenpide on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, se on perittävä takaisin markkinoilla ennen sen myöntämistä vallinneen tilanteen palauttamiseksi. Tämän vuoksi takaisinperittävä määrä on laskettava siitä päivästä lukien, jona etua alkoi kertyä tuensaajalle ja jona tuki on ollut tuensaajan käytössä, ja korkoa maksetaan varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti.

| (116) | Tässä tapauksessa valtion toteuttamien toimien sarja on katsottava toimenpiteeksi. Pidennyssopimuksen avulla MOL suojattiin lakisääteisen kaivosmaksun tulevilta korotuksilta. MOL:n etu konkretisoitui, kun kaivoslain ensimmäinen muutos tuli voimaan eli 8 päivänä tammikuuta 2008. Kyseisenä päivänä MOL oli de facto vapautettu suuremmista maksuista ja sen vuoksi kilpailijoitaan edullisemmassa asemassa. |
| --- | --- |

(116)

Tässä tapauksessa valtion toteuttamien toimien sarja on katsottava toimenpiteeksi. Pidennyssopimuksen avulla MOL suojattiin lakisääteisen kaivosmaksun tulevilta korotuksilta. MOL:n etu konkretisoitui, kun kaivoslain ensimmäinen muutos tuli voimaan eli 8 päivänä tammikuuta 2008. Kyseisenä päivänä MOL oli de facto vapautettu suuremmista maksuista ja sen vuoksi kilpailijoitaan edullisemmassa asemassa.

| (117) | Kuten 61–65 kappaleessa on selvitetty, sovellettava viitekehys on sama kuin muilla lupajärjestelmän puitteissa toimivilla markkinatoimijoilla. Tämän vuoksi etu on MOL:n luvanvaraisista kaivoskentistään kaivoslain muutoksen jälkeen tosiasiassa maksaman kaivosmaksun ja kaivoslaissa säädettyjen maksujen välinen erotus. |
| --- | --- |

(117)

Kuten 61–65 kappaleessa on selvitetty, sovellettava viitekehys on sama kuin muilla lupajärjestelmän puitteissa toimivilla markkinatoimijoilla. Tämän vuoksi etu on MOL:n luvanvaraisista kaivoskentistään kaivoslain muutoksen jälkeen tosiasiassa maksaman kaivosmaksun ja kaivoslaissa säädettyjen maksujen välinen erotus.

| (118) | Kuten edellä 85 kappaleessa todettiin, komissio katsoo, että muut sopimuksessa määrätyt maksuosuudet (eli pidennysmaksu ja kertamaksu) on suoritettu vastineeksi pidennyksestä eikä oikeudesta maksaa kilpailijoita pienempiä kaivosmaksuja. Tämä tarkoittaa, ettei niitä ole otettava huomioon etua laskettaessa.

  Taulukko 5


  MOL:n nykyisen ja hypoteettisen kaivosmaksuvelvoitteen summa kyseisellä kaudella









  Suoritetut kaivosmaksut | Todellinen (63)

  (pidennyssopimuksen mukainen), milj. HUF | Hypoteettinen
  (kaivoslain mukainen), milj. HUF | Erotus, milj. HUF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 106 226,3 | 134 671,0 | –28 444,7 |
| 2009 | 67 099,7 | 69 041,8 | –1 942,1 |

(118)

Kuten edellä 85 kappaleessa todettiin, komissio katsoo, että muut sopimuksessa määrätyt maksuosuudet (eli pidennysmaksu ja kertamaksu) on suoritettu vastineeksi pidennyksestä eikä oikeudesta maksaa kilpailijoita pienempiä kaivosmaksuja. Tämä tarkoittaa, ettei niitä ole otettava huomioon etua laskettaessa.

Taulukko 5

MOL:n nykyisen ja hypoteettisen kaivosmaksuvelvoitteen summa kyseisellä kaudella

Suoritetut kaivosmaksut

Todellinen (63)

(pidennyssopimuksen mukainen), milj. HUF

Hypoteettinen

(kaivoslain mukainen), milj. HUF

Erotus, milj. HUF

2008

106 226,3

134 671,0

–28 444,7

2009

67 099,7

69 041,8

–1 942,1

| (119) | Erotus näkyy taulukosta 5 ja on 28,4 miljardia Unkarin forinttia vuodelta 2008 ja 1,9 miljardia Unkarin forinttia vuodelta 2009 eli yhteensä 30,3 miljardia Unkarin forinttia. Tämä määrä Unkarin olisi perittävä takaisin MOL:ltä lisättyinä koroilla. Perinnän olisi katettava myös vuoden 2010 määrät, joista ei vielä ole käytettävissä tietoja. |
| --- | --- |

(119)

Erotus näkyy taulukosta 5 ja on 28,4 miljardia Unkarin forinttia vuodelta 2008 ja 1,9 miljardia Unkarin forinttia vuodelta 2009 eli yhteensä 30,3 miljardia Unkarin forinttia. Tämä määrä Unkarin olisi perittävä takaisin MOL:ltä lisättyinä koroilla. Perinnän olisi katettava myös vuoden 2010 määrät, joista ei vielä ole käytettävissä tietoja.

| (120) | Vuosina 2008 ja 2009 saamatta jääneiden kaivosmaksujen suurusero johtuu siitä, että 23 päivänä tammikuuta 2009 (eli sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt päätöksen aloittaa muodollinen tutkintamenettely) voimaan tulleen kaivoslain toisen muutoksen myötä palautui vuotta 2008 ennen vallinnut tilanne ainakin osittain niiden kenttien osalta, jotka on otettu tuotantoon vuosina 1998–2008. |
| --- | --- |

(120)

Vuosina 2008 ja 2009 saamatta jääneiden kaivosmaksujen suurusero johtuu siitä, että 23 päivänä tammikuuta 2009 (eli sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt päätöksen aloittaa muodollinen tutkintamenettely) voimaan tulleen kaivoslain toisen muutoksen myötä palautui vuotta 2008 ennen vallinnut tilanne ainakin osittain niiden kenttien osalta, jotka on otettu tuotantoon vuosina 1998–2008.

XI   PÄÄTELMÄ

| (121) | Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että MOL:n eduksi toteutettu toimenpide eli pidennyssopimuksen ja kaivoslain vuoden 2008 muutoksen yhdistelmä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(121)

Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että MOL:n eduksi toteutettu toimenpide eli pidennyssopimuksen ja kaivoslain vuoden 2008 muutoksen yhdistelmä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

| (122) | Koska toimenpide on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi, se on perittävä MOL:ltä takaisin, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. |
| --- | --- |

(122)

Koska toimenpide on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi, se on perittävä MOL:ltä takaisin, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne.

| (123) | Takaisin perittävä määrä on 28 444,7 miljoonaa Unkarin forinttia vuodelta 2008 ja 1 942,1 miljoonaa Unkarin forinttia vuodelta 2009. Vuoden 2010 osalta Unkarin on laskettava takaisin perittävä määrä jo maksettujen kaivosmaksujen perusteella samalla tavoin kuin vuosien 2008 ja 2009 osalta siihen saakka kun toimenpide on kumottu, |
| --- | --- |

(123)

Takaisin perittävä määrä on 28 444,7 miljoonaa Unkarin forinttia vuodelta 2008 ja 1 942,1 miljoonaa Unkarin forinttia vuodelta 2009. Vuoden 2010 osalta Unkarin on laskettava takaisin perittävä määrä jo maksettujen kaivosmaksujen perusteella samalla tavoin kuin vuosien 2008 ja 2009 osalta siihen saakka kun toimenpide on kumottu,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Unkarin valtion ja MOL Nyrt:n 22 päivänä joulukuuta 2005 tekemässä pidennyssopimuksessa määritellyn kiinteän kaivosmaksun sekä kaivostoiminnasta vuonna 1993 annettuun lakiin XLVIII sen jälkeen tehtyjen muutosten yhdistelmä on MOL:n eduksi myönnettyä, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, jonka Unkari on myöntänyt MOL Nyrt:lle vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, ei sovellu sisämarkkinoille.

3.   Unkarin on lopetettava 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntäminen kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta.

2 artikla

1.   Unkarin on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin edunsaajalta.

2.   Valtiontuen kokonaismäärä on 28 444,7 miljoonaa Unkarin forinttia vuodelta 2008 ja 1 942,1 miljoonaa Unkarin forinttia vuodelta 2009. Unkarin on laskettava vuoden 2010 tuen määrä siihen saakka kun toimenpide on kumottu.

3.   Takaisin perittävistä määristä on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona tuki saatettiin edunsaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

4.   Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 mukaisesti sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 271/2008.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Unkarin on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Unkarin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | edunsaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko), myös laskelma vuonna 2010 myönnetystä tuesta; |
| --- | --- |

a)

edunsaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko), myös laskelma vuonna 2010 myönnetystä tuesta;

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | täydentävät asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

täydentävät asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Unkarin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 9 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta on tullut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tässä päätöksessä pidettävä soveltuvin osin viittauksina perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  Komission päätös 20089/C 74/05 (EUVL C 74, 28.3.2009, s. 63).

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Esimerkkejä ovat TVK (yksi Unkarin johtavista kemianteollisuuden yhtiöistä), Slovnaft (slovakialainen öljy-yhtiö) ja Roth (itävaltalainen vähittäis- ja tukkukauppayhtiö). Konserni toimii lisäksi kroatialaisen INA-yhtiön strategisena kumppanina.

4

(5)  http://www.molgroup.hu/en/investors/financial_reports/

5

(6)  1993. évi XLVIII. Törvény a bányászatról (laki N:o XLVIII/1993 kaivostoiminnasta).

6

(7)  Kaivoslain 8 §.

7

(8)  Kaivoslain 5 §.

8

(9)  Kaivoslain 12 §.

9

(10)  Kaivoslain 10 §.

10

(11)  Kaivoslain 5 §:n 1 momentin a kohta.

11

(12)  Kaivoslain 5 §:n 4 momentti.

12

(13)  Kaivoslain 9 §.

13

(14)  Kaivoslain 20 §:n 1 momentti.

14

(15)  Kaivoslain 20 §:n 11 momentti.

15

(16)  Kaivoslain 20 §:n 2–7 momentti.

16

(17)  Erilaisille mineraaleille, esimerkiksi kiinteille mineraaleille, on säädetty erilaiset maksut.

17

(18)  Kaivoslain 26/A §:n 5 momentti kuuluu seuraavasti: ”kaivosyhtiön tulee aloittaa tuotanto [...] viiden vuoden kuluessa kaivoskentän perustamisesta. Kaivosyhtiö voi enintään kerran pyytää kaivosviranomaista pidentämään määräaikaa korkeintaan viidellä vuodella. Kaivosyhtiön on suoritettava maksu hyväksytystä pidentämisestä. Mineraaliraaka-aineen määrä, joka toimii perustana maksulle, sekä arvon perusteella maksettavan kaivosmaksun prosenttimäärä määritellään ministerin ja kaivosyhtiön kesken tehtävässä sopimuksessa suuremmaksi kuin soveltamishetkellä sovellettava prosentti mutta enintään 1,2-kertaiseksi alkuperäiseen suuruuteen nähden. Kaivosviranomainen tekee päätöksen määräajan pidentämisestä. Päätöksessä on mainittava sopimuksessa määritellyn maksuvelvollisuuden suuruus. Kaivosyhtiölle voidaan myöntää määräajan pidennys useammalle kuin kahdelle kaivoskentälle samalla kertaa, jos suuremman kaivosmaksun soveltaminen määräajaltaan pidennettyihin kaivoskenttiin kattaa kaikki kaivosyhtiön kaivospaikat, jotka mainitaan vähintään viisi vuotta voimassa olevassa sopimuksessa. Mikäli pyydetään pidentämään yli viiden kaivoskentän määräaikaa, ministerin ja kaivosyhtiön kesken tehdyllä sopimuksella korotetun kaivosmaksun lisäksi voidaan määrittää myös täydentävä kertaluonteinen maksu, jonka suuruus on 20 prosenttia korotetun kaivosmaksun nojalla maksettavasta määrästä.”

18

(19)  Ks. alaviite 18.

19

(20)  Enintään 20 prosenttia korotettuun kaivosmaksuun perustuvasta määrästä.

20

(21)  Pidennyssopimuksen 1 §.

21

(22)  Pidennyssopimuksen 3 §.

22

(23)  Pidennyssopimuksen 4 §.

23

(24)  Pidennyssopimuksen 9 §:ssä määrätään, että kaikki kaivosmaksun määrään vaikuttavat tekijät säilyvät muuttumattomina sopimuksen koko voimassaoloajan.

24

(25)  Noin 76 miljoonaa euroa EKP:n EUR–HUF-vaihtokurssilla (263) 16 päivänä huhtikuuta 2010. Tässä päätöksessä kaikki forinttien muunnokset euroiksi on tehty tällä kurssilla.

25

(26)  Pidennyssopimuksen 6 §.

26

(27)  Muutokseen viitattiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ”vuoden 2008 muutoksena”. Unkarin viranomaiset huomauttivat toimittamissaan tiedoissa, että parlamentti hyväksyi muutoksen vuonna 2007. Jotta nimitykset olisivat johdonmukaisia menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kanssa, 8 päivänä tammikuuta 2008 voimaan tulleesta kaivoslain muutoksesta käytetään vastakin nimitystä ”vuoden 2008 muutos”. Samalla tavoin 23 päivänä tammikuuta 2009 voimaan tulleeseen muutokseen viitataan tässä päätöksessä nimityksellä ”vuoden 2009 muutos”.

27

(28)  Laki N:o CXXIII/2007.

28

(29)  Lain N:o LXXXI/2008 235 §.

29

(30)  Kaivoslain 26/A §:n 5 momentti: ”[...] suuremmaksi kuin soveltamishetkellä sovellettava prosentti mutta enintään 1,2-kertaiseksi alkuperäiseen suuruuteen nähden.”

30

(31)  Asia T-196/04, Ryanair Ltd v. komissio, Kok. 2008, s. II-3643.

31

Ryanair

komissio

(32)  Kertamaksu: katso 14 kappaleen d kohta.

32

(33)  Pidennysmaksu: katso 14 kappaleen a kohta.

33

(34)  Kaikkia kenttiä koskeva korotettu kaivosmaksu: katso 14 kappaleen b kohta.

34

(35)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvat tiedot on päätöksessä korvattu merkinnällä [...].

35

(36)  http://www.mabsz.hu/webset32.cgi?Magyar_Baanyaaszati_Szoevetseeg@@HU@@4@@364124456

36

(37)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-88/03, Portugali v. komissio, Kok. 2006, s. I-7115, 54 kohta.

37

Portugali

komissio

(38)  Ks. esim. yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot asioissa C-56/93, Belgia v. komissio, Kok. 1996, s. I-723, 79 kohta; C-241/94, Ranska v. komissio, Kok. 1996, s. I-4551, 20 kohta; C-75/97, Belgia v. komissio, Kok. 1999, s. I-3671, 25 kohta; ja C-409/00, Espanja v. komissio, Kok. 2003, s. I-10901, 46 kohta.

38

Belgia

komissio

Ranska

komissio

Belgia

komissio

Espanja

komissio

(39)  Ks. asiat T-211/04 ja T-215/04, Gibraltarin hallitus v. komissio, Kok. 2008, s. II-3745, 80 kohta, jonka mukaan ”esillä olevan toimenpiteen valikoivuuden arvioimiseksi on selvitettävä, muodostaako mainittu toimenpide tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä edun eräille yrityksille verrattuna muihin yrityksiin, jotka ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti niihin rinnastettavassa tilanteessa. Viitekehyksen määrittämisellä on erityistä merkitystä tilanteissa, joissa on kyse verotustoimenpiteistä, koska itse edun olemassaolo voidaan osoittaa ainoastaan suhteessa niin sanottuun normaaliin verotukseen.”

39

Gibraltarin hallitus

komissio

(40)  Asiat T-92/00 ja T-103/00, Ramondín, Kok. 2002, s. II-1385, 32–35 kohta.

40

Ramondín

(41)  Unkari vertaa kaivostoiminnan sallivaa lupaa kunnallishallinnon perimiin asuntovuokriin. Asuntomarkkinoilla valtiokin voi toimia yksityisenä toimijana. Tämä vertaus ontuu: asuntojen vuokrauksesta poiketen kaivostoiminnan luvanantajana ei voi alun perin toimia yksityinen toimija. Tältä osin hallinnollisten kaivostoimintalupien myöntäminen muistuttaa muita julkisviranomaisten tyypillisesti myöntämiä hallinnollisia lupia, esimerkiksi valtion maa-alueiden käyttölupia.

41

(42)  Tämä tosiasia tunnustetaan hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/22/EY (EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3), jossa todetaan muun muassa, että ”jäsenvaltiot ovat täysivaltaisia alueellaan sijaitsevien hiilivetyvarojen osalta ja niillä on täysivaltaiset oikeudet niihin”. Unkarissa kaivoslain 3 §:ssä säädetään, että valtio omistaa mineraaliraaka-aineet ja geotermisen energian niiden luontaisissa esiintymispaikoissa. Tuotannon kautta kaivosyrityksestä tulee kaivamiensa tai louhimiensa mineraaliraaka-aineiden ja energiatarkoituksiin hankitun geotermisen energian omistaja.

42

(43)  Asia T-156/2004, EDF v. komissio, ei vielä julkaistu, 233 kohta.

43

(44)  Viisi pidennyksen kattamista 12 kaivoskentästä on otettu / otetaan käyttöön 1.1.2008 jälkeen.

44

(45)  Yksinkertaisuuden vuoksi tässä on ilmoitettu viidennestä vuodesta alkaen sovellettava kaivosmaksu.

45

Huomautus: Vuosien 2008 ja 2009 muutoksia koskevassa sarakkeessa valkoiset kentät tarkoittavat niitä kaivoskenttien luokkia, joista MOL on itse asiassa maksanut pidennyssopimuksen nojalla enemmän kuin laissa on säädetty. Tummanharmaalla varjostetut kentät kuvaavat kenttätyyppejä, joista MOL maksaa sopimuksen nojalla joka tapauksessa vähemmän maksua raakaöljyn hinnasta riippumatta. Vaaleanharmaalla varjostetut kentät kuvaavat kenttätyyppejä, joista MOL voi maksaa sopimuksen nojalla vähemmän raakaöljyn hinnan mukaan.

valkoiset

Tummanharmaalla

Vaaleanharmaalla

(46)  Kerroin J lasketaan kaavasta, joka perustuu kaasun hintakehykseen, tuotettuun määrään ja arvoon.

46

(47)  ”c” on pidennyssopimuksessa määrätty kerroin välillä 1,020–1,050; ks. taulukko 1.

47

(48)  Vuonna 2008 Nyírség-Délin kaasukentästä (jota operoi GEOMEGA-yhtiö syyskuuhun 2008 saakka ja sen jälkeen PetroHungaria-yhtiö) maksettu keskimääräinen vuotuinen kaivosmaksu oli 14,24–18 %. (HHE North -yhtiön operoimasta) Hernádin kaasukentästä maksettiin keskimääräistä vuotuista kaivosmaksua 14,95 % vuonna 2008.

48

(49)  Tuotantomäärien perusteella (tuotettu m3) 99,8 % MOL:n öljykentistä ja 97,6 % MOL:n kaasukentistä kuului pidennyssopimuksen piirin vuonna 2008.

49

3

(50)  Yhdistetyt asiat T-427/04 ja T-17/05, Ranska v. komissio, ja France Telecom v. komissio, ei vielä julkaistu, 207 kohta.

50

Ranska

komissio

(51)  Unkarin kansallinen aluetukikartta, jonka komissio hyväksyi 13.9.2006 ja joka julkaistiin EUVL:ssä C 256 vuonna 2006. Lähes koko Unkarin alue on määritelty 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseksi tukikelpoiseksi alueeksi, lukuun ottamatta Budapestia ja Pestin maakuntaa, jotka ovat 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia tukikelpoisia alueita.

51

(52)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

52

(53)  Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 5 kohta.

53

(54)  Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 5 kohdassa sallitaan toimintatuki tiukoin ehdoin. Toimenpide on lisäksi tapauskohtaista tukea. Tältä osin suuntaviivoissa todetaan seuraavaa: ”Kun aikomuksena on poikkeuksellisesti myöntää tapauskohtaista tukea yksittäiselle yritykselle tai tukea, joka on suunnattu yhdelle toimialalle, jäsenvaltion on osoitettava, että hanke edistää johdonmukaista alueellista kehitysstrategiaa ja ettei se luonteensa ja suuruutensa vuoksi aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä.” Unkari ei ole toimittanut mitään tätä tukevia tietoja.

54

(55)  Asia C-5/89, komissio v. Saksa, Kok. 1990, s. I-3437, 14 kohta.

55

komissio

Saksa

(56)  Asia C-24/95, Alcan Deutschland, Kok. 1997, s. I-1591, 43 kohta.

56

Alcan Deutschland

(57)  Asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, Kok. 2006, s. I-5479, 147 kohta.

57

Belgia ja Forum 187 ASBL

komissio

(58)  Asia C-17/03, Vereniging voor Energie, Milieu en Water, Kok. 2005, s. I-4983, 81 kohta.

58

Vereniging voor Energie, Milieu en Water

(59)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, Kok. 1973, s. 00813, 13 kohta.

59

komissio

Saksa

(60)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, Kok. 1994, s. I-4103, 75 kohta.

60

Espanja

komissio

(61)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, Kok. 1999, s. I-3671, 64 ja 65 kohta.

61

Belgia

komissio

(62)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

62

(63)  Laskettu pidennyssopimuksessa sovittujen kaivosmaksuprosenttien mukaan (12,24 % 1.1.1998 jälkeen käyttöön otetuilta kentiltä, J % × c ennen kyseistä päivää käyttöön otetuilta kentiltä).

63

Ks. yksityiskohtaiset tiedot taulukosta 1.

Pidennyssopimuksen muut maksuosuudet (vuonna 2005 suoritettu kertamaksu ja pidennysmaksu, ks. 14 kappale) eivät ole mukana tässä määrässä.

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 34/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 34/72

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 8 päivänä helmikuuta 2011,

unionin Alankomaille myöntämästä rahoitusosuudesta Q-kuumeen tutkimukseen

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 554)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2011/89/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/470/EY (1) ja erityisesti sen 23 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 75 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (3), jäljempänä ’soveltamissäännöt’, ja erityisesti sen 90 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Varainhoitoasetuksen 75 artiklassa ja soveltamissääntöjen 90 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ennen kuin unionin talousarviosta sitoudutaan menoihin, on tehtävä rahoituspäätös, jossa määritetään rahoitettavia menoja aiheuttavan toiminnan keskeiset osat ja jonka tekee toimielin tai sen valtuuttamat viranomaiset. |
| --- | --- |

(1)

Varainhoitoasetuksen 75 artiklassa ja soveltamissääntöjen 90 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ennen kuin unionin talousarviosta sitoudutaan menoihin, on tehtävä rahoituspäätös, jossa määritetään rahoitettavia menoja aiheuttavan toiminnan keskeiset osat ja jonka tekee toimielin tai sen valtuuttamat viranomaiset.

| (2) | Q-kuume on herkästi tarttuva zoonoosi, jonka aiheuttaa taudinaiheuttaja Coxiella burnetii, jota esiintyy yleisesti lähes kaikissa maailman maissa. Monet kotieläiminä pidettävät ja luonnonvaraiset eläimet voivat kantaa tautia, mutta sitä esiintyy eniten nautakarjassa, vuohissa ja lampaissa. |
| --- | --- |

(2)

Q-kuume on herkästi tarttuva zoonoosi, jonka aiheuttaa taudinaiheuttaja Coxiella burnetii, jota esiintyy yleisesti lähes kaikissa maailman maissa. Monet kotieläiminä pidettävät ja luonnonvaraiset eläimet voivat kantaa tautia, mutta sitä esiintyy eniten nautakarjassa, vuohissa ja lampaissa.

| (3) | EU:ssa ei ole yhdenmukaistettuja sääntöjä eläimissä esiintyvään Q-kuumeeseen liittyvistä ilmoitus- tai valvontamenettelyistä. Tautien valvontatoimenpiteet toteutetaan yleensä kansallisella, alueellisella tai jopa maatilatasolla. |
| --- | --- |

(3)

EU:ssa ei ole yhdenmukaistettuja sääntöjä eläimissä esiintyvään Q-kuumeeseen liittyvistä ilmoitus- tai valvontamenettelyistä. Tautien valvontatoimenpiteet toteutetaan yleensä kansallisella, alueellisella tai jopa maatilatasolla.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen 27 päivänä huhtikuuta 2010 antaman lausunnon (4) mukaan Q-kuumeen kokonaisvaikutus ihmisten ja kotieläiminä pidettävien märehtijöiden terveyteen EU:n jäsenvaltioissa on suhteellisen vähäinen. Tietyissä epidemiologisissa olosuhteissa ja tiettyjen riskiryhmien ollessa kyseessä niiden vaikutukset kansanterveyteen ja siten myös niiden yhteiskunnalliset ja/tai taloudelliset vaikutukset voivat kuitenkin olla huomattavia. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen 27 päivänä huhtikuuta 2010 antaman lausunnon (4) mukaan Q-kuumeen kokonaisvaikutus ihmisten ja kotieläiminä pidettävien märehtijöiden terveyteen EU:n jäsenvaltioissa on suhteellisen vähäinen. Tietyissä epidemiologisissa olosuhteissa ja tiettyjen riskiryhmien ollessa kyseessä niiden vaikutukset kansanterveyteen ja siten myös niiden yhteiskunnalliset ja/tai taloudelliset vaikutukset voivat kuitenkin olla huomattavia.

| (5) | Alankomaissa havaittiin vuosina 2008 ja 2009 ihmisissä todettujen Q-kuumetartuntojen määrän huomattavaa kasvua, ja ihmisten tartuntoihin liittyi myös useita kuolemantapauksia. Epidemiologisissa tutkimuksissa ilmeni yhteyttä siihen, että alueella on suuria lypsykuttutiloja ja että sinne on syntynyt viime vuosikymmenen aikana paljon tämäntyyppistä maidontuotantoa. Edellä mainitussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnossa korostettiin kuitenkin, että vuonna 2005 eläinpopulaatiossa esiintyneiden kliinisten ongelmien ja vuonna 2007 ilmenneen ihmisissä esiintyneiden tapausten määrän kasvun syitä ei vielä tunneta täysin. |
| --- | --- |

(5)

Alankomaissa havaittiin vuosina 2008 ja 2009 ihmisissä todettujen Q-kuumetartuntojen määrän huomattavaa kasvua, ja ihmisten tartuntoihin liittyi myös useita kuolemantapauksia. Epidemiologisissa tutkimuksissa ilmeni yhteyttä siihen, että alueella on suuria lypsykuttutiloja ja että sinne on syntynyt viime vuosikymmenen aikana paljon tämäntyyppistä maidontuotantoa. Edellä mainitussa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnossa korostettiin kuitenkin, että vuonna 2005 eläinpopulaatiossa esiintyneiden kliinisten ongelmien ja vuonna 2007 ilmenneen ihmisissä esiintyneiden tapausten määrän kasvun syitä ei vielä tunneta täysin.

| (6) | Alankomaiden maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriö toimitti 24 päivänä maaliskuuta 2010 päätöksen 2009/470/EY mukaisen pyynnön, joka koski taudin dynamiikkaa ja kotieläiminä pidettäviin märehtijöihin kohdistuvien mahdollisten valvontatoimenpiteiden, kuten vuohien rokotusten, tehokkuutta koskevien teknisten ja tieteellisten tutkimusten osarahoitusta. |
| --- | --- |

(6)

Alankomaiden maatalous-, luonto- ja elintarvikeministeriö toimitti 24 päivänä maaliskuuta 2010 päätöksen 2009/470/EY mukaisen pyynnön, joka koski taudin dynamiikkaa ja kotieläiminä pidettäviin märehtijöihin kohdistuvien mahdollisten valvontatoimenpiteiden, kuten vuohien rokotusten, tehokkuutta koskevien teknisten ja tieteellisten tutkimusten osarahoitusta.

| (7) | Tutkimuksissa, joihin Alankomaat on pyytänyt osarahoitusta, tutkitaan muun muassa seuraavia aiheita: i) Alankomaissa eri eläinlajeissa esiintyvien Coxiella burnetii -taudinaiheuttajan eri genotyyppien luonnehdinta ja mahdolliset erot niiden virulenssissa; ii) Coxiella burnetii -taudinaiheuttajan patogeenisuus tiineissä ja ei-tiineissä kutuissa; iii) Coxiella burnetii -taudinaiheuttajan elinkyky lannassa sekä iv) sopivat desinfiointitavat. |
| --- | --- |

(7)

Tutkimuksissa, joihin Alankomaat on pyytänyt osarahoitusta, tutkitaan muun muassa seuraavia aiheita: i) Alankomaissa eri eläinlajeissa esiintyvien Coxiella burnetii -taudinaiheuttajan eri genotyyppien luonnehdinta ja mahdolliset erot niiden virulenssissa; ii) Coxiella burnetii -taudinaiheuttajan patogeenisuus tiineissä ja ei-tiineissä kutuissa; iii) Coxiella burnetii -taudinaiheuttajan elinkyky lannassa sekä iv) sopivat desinfiointitavat.

| (8) | Päätöksen 2009/470/EY 22 artiklan mukaisesti unioni voi toteuttaa tai auttaa jäsenvaltioita tai kansainvälisiä järjestöjä toteuttamaan teknisiä tai tieteellisiä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen eläinlääkintäalan EU-lainsäädännön tai eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Päätöksen 2009/470/EY 22 artiklan mukaisesti unioni voi toteuttaa tai auttaa jäsenvaltioita tai kansainvälisiä järjestöjä toteuttamaan teknisiä tai tieteellisiä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen eläinlääkintäalan EU-lainsäädännön tai eläinlääkäreiden koulutuksen kehittämiseksi.

| (9) | Alankomaissa suoritettaville Q-kuumetta koskeville tutkimuksille olisi myönnettävä rahoitustukea, sillä tutkimustulosten avulla voidaan saada uutta tietoa, joka myötävaikuttaa eläinlääkintäalaa koskevan unionin lainsäädännön kehittämiseen, erityisesti taudin valvontaa ja siitä raportointia koskevien yhdenmukaistettujen sääntöjen mahdollisen hyväksymisen osalta. |
| --- | --- |

(9)

Alankomaissa suoritettaville Q-kuumetta koskeville tutkimuksille olisi myönnettävä rahoitustukea, sillä tutkimustulosten avulla voidaan saada uutta tietoa, joka myötävaikuttaa eläinlääkintäalaa koskevan unionin lainsäädännön kehittämiseen, erityisesti taudin valvontaa ja siitä raportointia koskevien yhdenmukaistettujen sääntöjen mahdollisen hyväksymisen osalta.

| (10) | Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (5) mukaan eläinlääkintätoimenpiteet rahoitetaan Euroopan maatalouden tukirahastosta. Varainhoidon valvonnan osalta sovelletaan mainitun asetuksen 9, 36 ja 37 artiklaa. |
| --- | --- |

(10)

Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (5) mukaan eläinlääkintätoimenpiteet rahoitetaan Euroopan maatalouden tukirahastosta. Varainhoidon valvonnan osalta sovelletaan mainitun asetuksen 9, 36 ja 37 artiklaa.

| (11) | Rahoitustuen maksaminen edellyttää, että suunnitellut tutkimukset on toteutettu tosiasiallisesti ja että viranomaiset toimittavat komissiolle kaikki tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(11)

Rahoitustuen maksaminen edellyttää, että suunnitellut tutkimukset on toteutettu tosiasiallisesti ja että viranomaiset toimittavat komissiolle kaikki tarvittavat tiedot.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Unioni myöntää Alankomaille rahoitustukea Q-kuumetta koskeviin tutkimuksiin, joista on yhteenveto liitteessä. Tämä päätös on varainhoitoasetuksen 75 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös.

2.   Seuraavien edellytysten on täytyttävä:

| a) | Tutkimusten tulokset on toimitettava komission ja kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön ja esitettävä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle; |
| --- | --- |

a)

Tutkimusten tulokset on toimitettava komission ja kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön ja esitettävä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle;

| b) | Alankomaiden on toimitettava komissiolle tekninen ja rahoitusta koskeva loppukertomus viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2012, ja rahoitusta koskevaan kertomukseen on liitettävä tositteet, joista käyvät ilmi aiheutuneet kustannukset ja saavutetut tulokset. |
| --- | --- |

b)

Alankomaiden on toimitettava komissiolle tekninen ja rahoitusta koskeva loppukertomus viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2012, ja rahoitusta koskevaan kertomukseen on liitettävä tositteet, joista käyvät ilmi aiheutuneet kustannukset ja saavutetut tulokset.

2 artikla

1.   Tällä päätöksellä 1 artiklan 1 kohdan mukaisiin tehtäviin myönnettävän rahoituksen enimmäismäärä vuodeksi 2011 on 500 000 euroa, joka rahoitetaan seuraavasta Euroopan unionin yleisen talousarvion budjettikohdasta:

| — | budjettikohta nro 17 04 02 01: 500 000 euroa. |
| --- | --- |

—

budjettikohta nro 17 04 02 01: 500 000 euroa.

2.   Unionin rahoitustuki maksetaan, kun 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaiset kertomukset ja tositteet on esitetty.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

2

(3)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

3

(4)  Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lautakunta (AHAW): Scientific Opinion on Q Fever. EFSA Journal 2010; 8(5):1595. [114 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.159.

4

(5)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1.

5

---

LIITE

Q-kuumeen epidemiologian ja kotieläiminä pidettäviin märehtijöihin kohdistuvien mahdollisten valvontatoimenpiteiden tehokkuutta koskevien, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen teknisten ja tieteellisten tutkimusten kuvaus

| Hanke 1 | : | Vuohissa esiintyvää Q-kuumetta käsittelevässä hankkeessa viljellään C. burnetii -bakteeria ja määritellään Alankomaissa esiintyvät C. burnetii -bakteerin eri genotyypit. Siinä tutkitaan myös C. burnetii -bakteerin elinkykyä lannassa, eri tartuntateitä, immuniteetin kehittymistä, C. burnetii -bakteerin leviämistä tiineissä ja ei-tiineissä kutuissa sekä C. burnetii -bakteerin patogeneeseja yleisesti. |
| --- | --- | --- |
| Hanke 2 | : | Vuohissa esiintyvien C. burnetii -kantojen virulenssin arviointia koskevassa hankkeessa paneudutaan siihen, onko Alankomaissa tällä hetkellä esiintyvä C. burnetii -kanta virulentimpi kuin muut C. burnetii -kannat. |
| Hanke 3 | : | Q-kuumeen patogeneeseja käsittelevässä hankkeessa tutkitaan vuohien C. burnetii -tartuntojen patogeneesia; tiineyden vaikutusta C. burnetii -tartuntojen patogeneesiin; soluvälitteisen ja humoraalisen immuniteetin muodostumista; vuohissa esiintyvien C. burnetii -kantojen virulenssien eroja sekä luonnollisen infektion aikaansaamaa immuniteettisuojaa. Kun patogeneesi ja leviäminen karjan sisällä tunnetaan, diagnostisten kokeiden tuloksia on helpompi ymmärtää. |
| Hanke 4 | : | Nautakarjassa, lampaissa, koirissa ja kissoissa esiintyvien Q-kuumekantojen kartoitushankkeessa tutkitaan ihmisissä esiintyvän Q-kuumeen ja mahdollisten eläinlähteiden välistä yhteyttä. Tarkoituksena on vertailla eri eläinlajeista löydettyjä Q-kuumekantoja ja ihmispotilaista löydettyjä kantoja. Tämä on tärkeää, jotta voidaan sulkea pois se mahdollisuus, että muut eläimet kuin lypsyvuohet toimivat ihmisten tartuntojen lähteenä. |
| Hanke 5 | : | Rokotusten tehokkuutta käsittelevässä hankkeessa vertaillaan toisiinsa erityisesti Ranskassa jo tehtyjä kenttätutkimuksia sekä Alankomaissa tehtyjä tai tehtäviä uusia kenttätutkimuksia vuohille annettavan Q-kuumerokotuksen tehokkuuden arvioimiseksi. |
| Hanke 6 | : | Sopivien desinfiointitapojen etsintähankkeessa pyritään määrittämään sopivat desinfiointiin käytettävät tuotteet ja arvioimaan, voidaanko puun, oljen, maaperän ja lannan kaltaisia aineita desinfioida tehokkaasti. Hanke käsittää i) desinfiointiin käytettäviä tuotteita koskevien vaatimusten määrittelyn; ii) C. burnetii -bakteerin ja C. burnetii -bakteerin itiöiden inaktivoinnin puhtaista nesteistä; iii) C. burnetii -bakteerin ja C. burnetii -bakteerin itiöiden inaktivoinnin kompleksisista aineista ja lannasta sekä iv) C. burnetii -bakteerin ja C. burnetii -bakteerin itiöiden inaktivoinnin kompleksisista pinnoista. |

Hanke 1

:

Vuohissa esiintyvää Q-kuumetta käsittelevässä hankkeessa viljellään C. burnetii -bakteeria ja määritellään Alankomaissa esiintyvät C. burnetii -bakteerin eri genotyypit. Siinä tutkitaan myös C. burnetii -bakteerin elinkykyä lannassa, eri tartuntateitä, immuniteetin kehittymistä, C. burnetii -bakteerin leviämistä tiineissä ja ei-tiineissä kutuissa sekä C. burnetii -bakteerin patogeneeseja yleisesti.

Hanke 2

:

Vuohissa esiintyvien C. burnetii -kantojen virulenssin arviointia koskevassa hankkeessa paneudutaan siihen, onko Alankomaissa tällä hetkellä esiintyvä C. burnetii -kanta virulentimpi kuin muut C. burnetii -kannat.

Hanke 3

:

Q-kuumeen patogeneeseja käsittelevässä hankkeessa tutkitaan vuohien C. burnetii -tartuntojen patogeneesia; tiineyden vaikutusta C. burnetii -tartuntojen patogeneesiin; soluvälitteisen ja humoraalisen immuniteetin muodostumista; vuohissa esiintyvien C. burnetii -kantojen virulenssien eroja sekä luonnollisen infektion aikaansaamaa immuniteettisuojaa. Kun patogeneesi ja leviäminen karjan sisällä tunnetaan, diagnostisten kokeiden tuloksia on helpompi ymmärtää.

Hanke 4

:

Nautakarjassa, lampaissa, koirissa ja kissoissa esiintyvien Q-kuumekantojen kartoitushankkeessa tutkitaan ihmisissä esiintyvän Q-kuumeen ja mahdollisten eläinlähteiden välistä yhteyttä. Tarkoituksena on vertailla eri eläinlajeista löydettyjä Q-kuumekantoja ja ihmispotilaista löydettyjä kantoja. Tämä on tärkeää, jotta voidaan sulkea pois se mahdollisuus, että muut eläimet kuin lypsyvuohet toimivat ihmisten tartuntojen lähteenä.

Hanke 5

:

Rokotusten tehokkuutta käsittelevässä hankkeessa vertaillaan toisiinsa erityisesti Ranskassa jo tehtyjä kenttätutkimuksia sekä Alankomaissa tehtyjä tai tehtäviä uusia kenttätutkimuksia vuohille annettavan Q-kuumerokotuksen tehokkuuden arvioimiseksi.

Hanke 6

:

Sopivien desinfiointitapojen etsintähankkeessa pyritään määrittämään sopivat desinfiointiin käytettävät tuotteet ja arvioimaan, voidaanko puun, oljen, maaperän ja lannan kaltaisia aineita desinfioida tehokkaasti. Hanke käsittää i) desinfiointiin käytettäviä tuotteita koskevien vaatimusten määrittelyn; ii) C. burnetii -bakteerin ja C. burnetii -bakteerin itiöiden inaktivoinnin puhtaista nesteistä; iii) C. burnetii -bakteerin ja C. burnetii -bakteerin itiöiden inaktivoinnin kompleksisista aineista ja lannasta sekä iv) C. burnetii -bakteerin ja C. burnetii -bakteerin itiöiden inaktivoinnin kompleksisista pinnoista.

---