# Eiropas Savienības L 78/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.078.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 78 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 24. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.078.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 78

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 24. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 287/2011 (2011. gada 21. marts), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu | 1 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 288/2011 (2011. gada 23. marts), ar ko īsteno 16. panta 1. un 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 13 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 289/2011 (2011. gada 23. marts), ar kuru labo tekstu ungāru valodā Regulai (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē | 21 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 290/2011 (2011. gada 23. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 22 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/178/KĀDP (2011. gada 23. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 24 |
| | | 2011/179/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 14. decembris) par valsts atbalstu C 39/96 (ex NN 127/92), ko Francija īstenojusi, lai atbalstītu Coopérative d’exportation du livre français (CELF)

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8938)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2011/180/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 23. marts), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2002/55/EK attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem var atļaut laist tirgū vienas sugas dažādu šķirņu dārzeņu standarta sēklu maisījumu nelielus iepakojumus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1760)

   (
  1
  ) | 55 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 287/2011 (2011. gada 21. marts), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu

1

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 288/2011 (2011. gada 23. marts), ar ko īsteno 16. panta 1. un 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

13

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 289/2011 (2011. gada 23. marts), ar kuru labo tekstu ungāru valodā Regulai (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē

21

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 290/2011 (2011. gada 23. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

22

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2011/178/KĀDP (2011. gada 23. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

24

2011/179/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 14. decembris) par valsts atbalstu C 39/96 (ex NN 127/92), ko Francija īstenojusi, lai atbalstītu Coopérative d’exportation du livre français (CELF)

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8938)

   (
  1
  )

Coopérative d’exportation du livre français (CELF)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8938)

1

37

2011/180/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 23. marts), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2002/55/EK attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem var atļaut laist tirgū vienas sugas dažādu šķirņu dārzeņu standarta sēklu maisījumu nelielus iepakojumus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1760)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1760)

1

55

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmums Nr. 5/2010/PK (2010. gada 9. decembris), ar ko groza Pastāvīgās komitejas Lēmumu Nr. 4/2004/PK, ar ko izveido Finanšu mehānisma komiteju | 57 |
| | * | EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmums Nr. 6/2010/PK (2010. gada 9. decembris), ar ko paplašina EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma biroja uzdevumus | 58 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmums Nr. 5/2010/PK (2010. gada 9. decembris), ar ko groza Pastāvīgās komitejas Lēmumu Nr. 4/2004/PK, ar ko izveido Finanšu mehānisma komiteju

57

*

EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmums Nr. 6/2010/PK (2010. gada 9. decembris), ar ko paplašina EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma biroja uzdevumus

58

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 290/09/COL (2009. gada 1. jūlijs) par lidmašīnu pilotu izglītībai piešķirto atbalstu Trumses (Tromsø) apgabalā (Norvēģija) | 59 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 290/09/COL (2009. gada 1. jūlijs) par lidmašīnu pilotu izglītībai piešķirto atbalstu Trumses (Tromsø) apgabalā (Norvēģija)

Tromsø

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 287/2011

(2011. gada 21. marts),

ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (EEK) Nr. 2737/90 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ar Lēmumu 90/480/EEK (3) Komisija pieņēma saistības no diviem galvenajiem eksportētājiem par ražojumu, kam piemēro pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EEK) Nr. 2737/90 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ar Lēmumu 90/480/EEK (3) Komisija pieņēma saistības no diviem galvenajiem eksportētājiem par ražojumu, kam piemēro pasākumus.

| (2) | Pēc attiecīgo divu Ķīnas eksportētāju saistību atsaukšanas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94 (4) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam. |
| --- | --- |

(2)

Pēc attiecīgo divu Ķīnas eksportētāju saistību atsaukšanas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94 (4) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam.

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 610/95 (5) Padome grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un piemēroja galīgo maksājumu 33 % apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārskatīšanu, kas tika ierosināta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšana”), ar Padomes Regulu (EK) Nr. 771/98 (6) šie pasākumi tika pagarināti vēl uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 610/95 (5) Padome grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un piemēroja galīgo maksājumu 33 % apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārskatīšanu, kas tika ierosināta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšana”), ar Padomes Regulu (EK) Nr. 771/98 (6) šie pasākumi tika pagarināti vēl uz pieciem gadiem.

| (4) | Ar Regulu (EK) Nr. 2268/2004 (7) pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome piemēroja antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. |
| --- | --- |

(4)

Ar Regulu (EK) Nr. 2268/2004 (7) pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome piemēroja antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam.

| (5) | Ar Regulu (EK) Nr. 1275/2005 (8) Padome grozīja ražojuma jomas definīciju, lai tā attiektos arī uz tādu volframa karbīdu, kas ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri. |
| --- | --- |

(5)

Ar Regulu (EK) Nr. 1275/2005 (8) Padome grozīja ražojuma jomas definīciju, lai tā attiektos arī uz tādu volframa karbīdu, kas ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri.

2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (6) | Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (9) Komisija 2009. gada 30. septembrī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Metālu asociācija (Eurometaux) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 85 % – no Savienības kopējās volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda produkcijas. |
| --- | --- |

(6)

Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (9) Komisija 2009. gada 30. septembrī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Metālu asociācija (Eurometaux) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 85 % – no Savienības kopējās volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda produkcijas.

| (7) | Pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka pasākumu pārtraukšana varētu sekmēt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un radīt atkārtotu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(7)

Pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka pasākumu pārtraukšana varētu sekmēt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un radīt atkārtotu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

3.   Procedūras sākšana

| (8) | Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2009. gada 30. decembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (10) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(8)

Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2009. gada 30. decembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (10) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.

4.   Izmeklēšana

4.1.   Izmeklēšanas periods

| (9) | Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Uz kaitējuma atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecināmo tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(9)

Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Uz kaitējuma atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecināmo tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).

4.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (10) | Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kas zināmi kā ieinteresētās puses, analogās valsts ražotājus un ĶTR pārstāvjus par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām deva iespēju paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski izklāstīt savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. |
| --- | --- |

(10)

Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kas zināmi kā ieinteresētās puses, analogās valsts ražotājus un ĶTR pārstāvjus par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām deva iespēju paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski izklāstīt savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa.

| (11) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(11)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (12) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes tika saņemtas no septiņiem Savienības ražotājiem, viena ĶTR ražotāja eksportētāja, viena analogās valsts ražotāja eksportētāja un trim lietotājiem. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes tika saņemtas no septiņiem Savienības ražotājiem, viena ĶTR ražotāja eksportētāja, viena analogās valsts ražotāja eksportētāja un trim lietotājiem.

| (13) | Neviens importētājs neatsaucās uz lūgumu veikt atlasi, nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā. Tā kā tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, atlase nebija jāveic. |
| --- | --- |

(13)

Neviens importētājs neatsaucās uz lūgumu veikt atlasi, nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā. Tā kā tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, atlase nebija jāveic.

| (14) | Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās:






  a) | Savienības ražotāji:







  — | Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Austrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

a)

Savienības ražotāji:

—

Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Austrija,

| — | H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslāra (Goslar), Vācija, |
| --- | --- |

—

H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslāra (Goslar), Vācija,

| — | Eurotungstène poudres S.A., Grenoble (Grenoble), Francija, |
| --- | --- |

—

Eurotungstène poudres S.A., Grenoble (Grenoble), Francija,

| — | Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntāla (Bruntál), Čehija, |
| --- | --- |

—

Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntāla (Bruntál), Čehija,

| — | Treibacher Industrie AG, Althofena (Althofen), Austrija; |
| --- | --- |

—

Treibacher Industrie AG, Althofena (Althofen), Austrija;

| b) | analogā valsts:







  — | Global Tungsten & Powders Corp., ASV; |
| --- | --- | --- |

b)

analogā valsts:

—

Global Tungsten & Powders Corp., ASV;

| c) | lietotājs:







  — | Sandvik Hard Materials, Epinūza (Epinouze), Francija. |
| --- | --- | --- |

c)

lietotājs:

—

Sandvik Hard Materials, Epinūza (Epinouze), Francija.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

| (15) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ĶTR izcelsmes volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2849 90 30 un ex 3824 30 00. |
| --- | --- |

(15)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ĶTR izcelsmes volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2849 90 30 un ex 3824 30 00.

| (16) | Volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds ir oglekļa un volframa savienojums, kas iegūts termiskā apstrādē (cementēšana – pirmajā gadījumā, kausēšana – trešajā gadījumā). Šie ražojumi ir starpprodukti, ko izmanto par izejmateriāliem tādu smagā metāla detaļu ražošanā kā cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi. |
| --- | --- |

(16)

Volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds ir oglekļa un volframa savienojums, kas iegūts termiskā apstrādē (cementēšana – pirmajā gadījumā, kausēšana – trešajā gadījumā). Šie ražojumi ir starpprodukti, ko izmanto par izejmateriāliem tādu smagā metāla detaļu ražošanā kā cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi.

| (17) | Šī izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgais ražojums, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod uz Savienību, gan fizikālo un ķīmisko īpašību, gan lietojuma ziņā ir identisks ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienības tirgū, vai ražojumam, ko ražo un pārdod analogā valstī, tāpēc šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(17)

Šī izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgais ražojums, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod uz Savienību, gan fizikālo un ķīmisko īpašību, gan lietojuma ziņā ir identisks ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienības tirgū, vai ražojumam, ko ražo un pārdod analogā valstī, tāpēc šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievada piezīmes

| (18) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā bija dempings un, ja bija, vai spēkā esošo pasākumu piemērošanas beigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Saistībā ar izmeklēšanu, kas notiek saskaņā ar minēto pantu, tiek atgādināts, ka tirgus ekonomikas režīms (“TER”) netiek izvērtēts. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā bija dempings un, ja bija, vai spēkā esošo pasākumu piemērošanas beigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Saistībā ar izmeklēšanu, kas notiek saskaņā ar minēto pantu, tiek atgādināts, ka tirgus ekonomikas režīms (“TER”) netiek izvērtēts.

| (19) | Kā jau paskaidrots iepriekš, ĶTR ražotāju eksportētāju atlase nebija jāveic. |
| --- | --- |

(19)

Kā jau paskaidrots iepriekš, ĶTR ražotāju eksportētāju atlase nebija jāveic.

| (20) | Atlases posmā izrādījās, ka vienīgais sadarbībā iesaistītais Ķīnas ražotājs eksportētājs pārstāvēja mazāk nekā 5 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību. Ķīnas iestādēm un citām ieinteresētajām personām paziņoja par iespēju, ka ražotāju eksportētāju nepietiekamās sadarbības dēļ varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants. Komisija uz šo paziņojumu nesaņēma nevienu atbildi. |
| --- | --- |

(20)

Atlases posmā izrādījās, ka vienīgais sadarbībā iesaistītais Ķīnas ražotājs eksportētājs pārstāvēja mazāk nekā 5 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību. Ķīnas iestādēm un citām ieinteresētajām personām paziņoja par iespēju, ka ražotāju eksportētāju nepietiekamās sadarbības dēļ varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants. Komisija uz šo paziņojumu nesaņēma nevienu atbildi.

| (21) | Tomēr turpmākajā izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem, sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs laboja kļūdu ziņojumā par savu ražojumu eksportu uz Savienību un norādīja lielākus eksporta apjomus, kas nonāk Savienībā. Līdztekus vēl tika analizēti attiecīgā ražojuma apjomi, kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, pamatojoties uz Eurostat datiem. Tādējādi pēc anketas atbilžu pārbaudes tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja eksporta apjoms ir ļoti liels (11). Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, tika secināts, ka sadarbība ir noritējusi augstā līmenī. |
| --- | --- |

(21)

Tomēr turpmākajā izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem, sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs laboja kļūdu ziņojumā par savu ražojumu eksportu uz Savienību un norādīja lielākus eksporta apjomus, kas nonāk Savienībā. Līdztekus vēl tika analizēti attiecīgā ražojuma apjomi, kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, pamatojoties uz Eurostat datiem. Tādējādi pēc anketas atbilžu pārbaudes tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja eksporta apjoms ir ļoti liels (11). Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, tika secināts, ka sadarbība ir noritējusi augstā līmenī.

2.   Importa dempings PIP laikā

2.1.   Analogā valsts

| (22) | Tā kā iepriekšējās izmeklēšanās nevienam ĶTR ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER, normālo vērtību Ķīnai noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā iepriekšējās izmeklēšanās nevienam ĶTR ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER, normālo vērtību Ķīnai noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem.

| (23) | Paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērotu analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai tika ieteikts izmantot ASV. Ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Piezīmes vai iebildumi par šo jautājumu netika saņemti ne no vienas personas. ASV kā analogā valsts tika izmantota jau sākotnējā izmeklēšanā, un jauni vai mainīti apstākļi, kas varētu pamatot šīs valsts nomaiņu, netika ne konstatēti, ne paziņoti Komisijai. ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši – ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu vietējā tirgus atvērtību un konkurētspēju. Turklāt viens ASV ražotājs piekrita sadarbībai šīs pārskatīšanas laikā. |
| --- | --- |

(23)

Paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērotu analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai tika ieteikts izmantot ASV. Ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Piezīmes vai iebildumi par šo jautājumu netika saņemti ne no vienas personas. ASV kā analogā valsts tika izmantota jau sākotnējā izmeklēšanā, un jauni vai mainīti apstākļi, kas varētu pamatot šīs valsts nomaiņu, netika ne konstatēti, ne paziņoti Komisijai. ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši – ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu vietējā tirgus atvērtību un konkurētspēju. Turklāt viens ASV ražotājs piekrita sadarbībai šīs pārskatīšanas laikā.

| (24) | Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, ASV ir izmantotas kā analogā tirgus ekonomikas valsts. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, ASV ir izmantotas kā analogā tirgus ekonomikas valsts.

2.2.   Normālā vērtība

| (25) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ASV ražotāja, kurš sadarbojās analogajā valstī, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par ražojuma veidiem, kurus, kā tika konstatēts, realizē parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(25)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ASV ražotāja, kurš sadarbojās analogajā valstī, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par ražojuma veidiem, kurus, kā tika konstatēts, realizē parastā tirdzniecības apritē.

| (26) | Tādēļ par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas paredzēta nesaistītiem pircējiem. |
| --- | --- |

(26)

Tādēļ par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas paredzēta nesaistītiem pircējiem.

| (27) | Vispirms tika pārbaudīts, vai sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido 5 % vai vairāk procentu no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(27)

Vispirms tika pārbaudīts, vai sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido 5 % vai vairāk procentu no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi.

| (28) | Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot PIP laikā ASV tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem pircējiem īpatsvaru. |
| --- | --- |

(28)

Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot PIP laikā ASV tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem pircējiem īpatsvaru.

| (29) | Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms bija zemāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos. |
| --- | --- |

(29)

Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms bija zemāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos.

2.3.   Eksporta cena

| (30) | Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs pārstāvēja vairāk nekā 90 % no kopējā Ķīnas importa uz Savienību, eksporta cenu pārbaudīja, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja sniegtajiem datiem, t. i., ņemot vērā faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu, ko pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(30)

Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs pārstāvēja vairāk nekā 90 % no kopējā Ķīnas importa uz Savienību, eksporta cenu pārbaudīja, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja sniegtajiem datiem, t. i., ņemot vērā faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu, ko pārdod eksportam uz Savienību.

2.4.   Salīdzinājums

| (31) | Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un vienā un tajā pašā nodokļu līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, tika ņemtas vērā faktoru atšķirības, jo uzskatīja (kas arī tika apliecināts), ka šie faktori ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Tika veiktas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, bankas maksājumu un iepakošanas izmaksu korekcijas. Turklāt tika veikta eksporta nodokļa korekcija 5 % apmērā attiecībā uz eksporta cenu un pievienotās vērtības nodokļa (PVN) korekcija attiecībā uz normālo vērtību. |
| --- | --- |

(31)

Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un vienā un tajā pašā nodokļu līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, tika ņemtas vērā faktoru atšķirības, jo uzskatīja (kas arī tika apliecināts), ka šie faktori ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Tika veiktas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, bankas maksājumu un iepakošanas izmaksu korekcijas. Turklāt tika veikta eksporta nodokļa korekcija 5 % apmērā attiecībā uz eksporta cenu un pievienotās vērtības nodokļa (PVN) korekcija attiecībā uz normālo vērtību.

2.5.   Dempinga starpība

| (32) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību katram ražojuma veidam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums atklāja, ka dempings pastāv un PIP laikā jau pārsniedz 80 %, tātad tas ir ievērojami augstākā līmenī nekā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā (31 %). Precīzu dempinga starpību nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Aprēķini pamatojas uz viena ĶTR ražotāja eksportētāja un viena analogās valsts ražotāja datiem. Dempinga starpības izpaušana ļautu gan sadarbībā iesaistītajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, gan analogās valsts ražotājam attiecīgi secināt otra normālo vērtību un eksporta cenu, kas nepārprotami būtu abu pušu konfidencialitātes tiesību pārkāpums. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību katram ražojuma veidam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums atklāja, ka dempings pastāv un PIP laikā jau pārsniedz 80 %, tātad tas ir ievērojami augstākā līmenī nekā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā (31 %). Precīzu dempinga starpību nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Aprēķini pamatojas uz viena ĶTR ražotāja eksportētāja un viena analogās valsts ražotāja datiem. Dempinga starpības izpaušana ļautu gan sadarbībā iesaistītajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, gan analogās valsts ražotājam attiecīgi secināt otra normālo vērtību un eksporta cenu, kas nepārprotami būtu abu pušu konfidencialitātes tiesību pārkāpums.

3.   Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā

3.1.   Ievada piezīme

| (33) | Šajā iedaļā iekļautos datus ieguva, analizējot sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījumā sniegtos datus. |
| --- | --- |

(33)

Šajā iedaļā iekļautos datus ieguva, analizējot sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījumā sniegtos datus.

3.2.   Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda

| (34) | Lai ievērotu konfidencialitāti, sadarbībā iesaistītā Ķīnas ražotāja eksportētāja dati par neizmantoto jaudu tika norādīti, palielinot vai samazinot tos par 20 %. ĶTR ražošanas jauda 2006. un 2007. gadā sasniedza aptuveni 21 000 tonnu, 2008. gadā un PIP laikā tā būtiski pieauga aptuveni līdz 35 000 tonnu, t. i., attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās vairāk nekā par 80 %. Šie skaitļi uzskatāmi par piesardzīgiem, jo pārskatīšanas pieprasījumā bija norādīta aptuveni 50 000 tonnu liela ražošanas jauda. |
| --- | --- |

(34)

Lai ievērotu konfidencialitāti, sadarbībā iesaistītā Ķīnas ražotāja eksportētāja dati par neizmantoto jaudu tika norādīti, palielinot vai samazinot tos par 20 %. ĶTR ražošanas jauda 2006. un 2007. gadā sasniedza aptuveni 21 000 tonnu, 2008. gadā un PIP laikā tā būtiski pieauga aptuveni līdz 35 000 tonnu, t. i., attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās vairāk nekā par 80 %. Šie skaitļi uzskatāmi par piesardzīgiem, jo pārskatīšanas pieprasījumā bija norādīta aptuveni 50 000 tonnu liela ražošanas jauda.

| (35) | Turklāt sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ziņoja par būtisku jaudas palielinājumu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ziņoja par būtisku jaudas palielinājumu attiecīgajā periodā.

| (36) | Pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopoto informāciju, kopējā Ķīnas ražošanas jauda būtiski pārsniedza faktisko Ķīnas ražošanu (2008. gadā un PIP laikā vismaz par 20 000 tonnu). |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopoto informāciju, kopējā Ķīnas ražošanas jauda būtiski pārsniedza faktisko Ķīnas ražošanu (2008. gadā un PIP laikā vismaz par 20 000 tonnu).

| (37) | PIP laikā ĶTR neizmantotā jauda seškārtīgi pārsniedza Savienības patēriņu (25 000 tonnu attiecībā pret 3 800 tonnām Savienības patēriņa). |
| --- | --- |

(37)

PIP laikā ĶTR neizmantotā jauda seškārtīgi pārsniedza Savienības patēriņu (25 000 tonnu attiecībā pret 3 800 tonnām Savienības patēriņa).

| (38) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu ĶTR pieejamās neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu ĶTR pieejamās neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību.

| (39) | Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija norādīja uz būtiskiem to izejmateriālu tirgus kropļojumiem, kurus izmanto attiecīgā ražojuma izgatavošanai. Pirmkārt, izejmateriāliem piemēro Ķīnas iestāžu piešķirtās kvotas. Otrkārt, Ķīnas iestādes ierobežo piekļuvi izejmateriāliem, paredzot eksporta nodokļus un PVN atlaižu politiku, ko, kā norādīts 31. apsvērumā, piemēro arī attiecīgajam ražojumam. Šie faktori veido papildu aspektus, kas šajā lietā norāda uz dempinga turpināšanās iespējamību. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija norādīja uz būtiskiem to izejmateriālu tirgus kropļojumiem, kurus izmanto attiecīgā ražojuma izgatavošanai. Pirmkārt, izejmateriāliem piemēro Ķīnas iestāžu piešķirtās kvotas. Otrkārt, Ķīnas iestādes ierobežo piekļuvi izejmateriāliem, paredzot eksporta nodokļus un PVN atlaižu politiku, ko, kā norādīts 31. apsvērumā, piemēro arī attiecīgajam ražojumam. Šie faktori veido papildu aspektus, kas šajā lietā norāda uz dempinga turpināšanās iespējamību.

3.3.   Savienības tirgus pievilcība un eksporta cenas trešām valstīm

| (40) | Sadarbībā iesaistītā eksportētāja sniegtā informācija par cenu, ko nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ, liecina, ka Savienība faktiski ir interesants tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Visā attiecīgajā periodā citos trešo valstu tirgos noteiktās cenas bija zemākas (izņemot 2007. gadu) par Savienībai noteiktajām cenām (dažādos attiecīgā perioda gados aptuveni par 10 līdz 20 % zemākas). |
| --- | --- |

(40)

Sadarbībā iesaistītā eksportētāja sniegtā informācija par cenu, ko nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ, liecina, ka Savienība faktiski ir interesants tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Visā attiecīgajā periodā citos trešo valstu tirgos noteiktās cenas bija zemākas (izņemot 2007. gadu) par Savienībai noteiktajām cenām (dažādos attiecīgā perioda gados aptuveni par 10 līdz 20 % zemākas).

| (41) | Ņemot to vērā, var secināt, ka iegūstamās cenas ziņā ES tirgus noteikti ir pievilcīga izvēle Ķīnas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot to vērā, var secināt, ka iegūstamās cenas ziņā ES tirgus noteikti ir pievilcīga izvēle Ķīnas eksportētājiem.

| (42) | Tādējādi, ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt savu eksportu uz Savienības tirgu. Augstas dominējošās cenas Savienības tirgū ļautu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem gūt lielāku tīro peļņu. |
| --- | --- |

(42)

Tādējādi, ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt savu eksportu uz Savienības tirgu. Augstas dominējošās cenas Savienības tirgū ļautu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem gūt lielāku tīro peļņu.

3.4.   Pasākumu apiešana

| (43) | Pasākumus 2005. gadā papildināja ar vēl vienu KN kodu, jo tika konstatēts, ka Ķīnas eksportētāji ir apgājuši pasākumus, volframa karbīda pulverim pievienojot mazāku daudzumu cita metāliska pulvera (lielākoties – kobalta) (12). Tas apstiprināja, ka apiešanas prakse ir vēl viens aspekts, kas liek izdarīt secinājumu par dempinga turpināšanās iespējamību. Tas ir skaidrs pierādījums tam, ka Eiropas tirgus joprojām šķiet pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, iespējams, novirzītu lielākus volframa karbīda apjomus uz ES, ja nepastāvētu antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(43)

Pasākumus 2005. gadā papildināja ar vēl vienu KN kodu, jo tika konstatēts, ka Ķīnas eksportētāji ir apgājuši pasākumus, volframa karbīda pulverim pievienojot mazāku daudzumu cita metāliska pulvera (lielākoties – kobalta) (12). Tas apstiprināja, ka apiešanas prakse ir vēl viens aspekts, kas liek izdarīt secinājumu par dempinga turpināšanās iespējamību. Tas ir skaidrs pierādījums tam, ka Eiropas tirgus joprojām šķiet pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, iespējams, novirzītu lielākus volframa karbīda apjomus uz ES, ja nepastāvētu antidempinga pasākumi.

3.5.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (44) | Iepriekš minētā analīze atklāj, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(44)

Iepriekš minētā analīze atklāj, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.

D.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Savienības ražošanas nozares definīcija

| (45) | Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavo septiņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas. |
| --- | --- |

(45)

Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavo septiņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas.

| (46) | Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tekstā tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(46)

Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tekstā tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

2.   Ievada piezīme

| (47) | Dati, kas saistīti ar attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu Savienībā, bija jāindeksē, lai saglabātu konfidencialitāti atbilstīgi pamatregulas 19. pantam. |
| --- | --- |

(47)

Dati, kas saistīti ar attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu Savienībā, bija jāindeksē, lai saglabātu konfidencialitāti atbilstīgi pamatregulas 19. pantam.

| (48) | Tā kā, ņemot vērā importa apjomus ar Taric kodu 3824300010, Eurostat pieejamie dati par importu KN kodu līmenī (KN kods 3824 30 00) ietver arī citus ražojumus, ne tikai attiecīgo ražojumu, turpmākā analīze veikta, pamatojoties uz datiem par importu Taric kodu līmenī, ko papildina informācija no datiem, kuri apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Taric datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie sniedz pietiekami sīku informāciju, kas ļauj veikt pušu identificēšanu. Tāpēc informācija dažreiz tika norādīta diapazona veidā. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā, ņemot vērā importa apjomus ar Taric kodu 3824300010, Eurostat pieejamie dati par importu KN kodu līmenī (KN kods 3824 30 00) ietver arī citus ražojumus, ne tikai attiecīgo ražojumu, turpmākā analīze veikta, pamatojoties uz datiem par importu Taric kodu līmenī, ko papildina informācija no datiem, kuri apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Taric datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie sniedz pietiekami sīku informāciju, kas ļauj veikt pušu identificēšanu. Tāpēc informācija dažreiz tika norādīta diapazona veidā.

| (49) | Datus par Savienības ražošanas nozari ieguva no septiņu Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(49)

Datus par Savienības ražošanas nozari ieguva no septiņu Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.

3.   Patēriņš Savienības tirgū

| (50) | Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu. |
| --- | --- |

(50)

Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.

| (51) | No 2006. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 62 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz PIP. PIP laikā patēriņš samazinājās par 63 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

  1.   tabula


  Patēriņš | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | | | | |
| + | Kopējais imports |

(51)

No 2006. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 62 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz PIP. PIP laikā patēriņš samazinājās par 63 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

1.   tabula

Patēriņš

2006

2007

2008

PIP

Apjoms (tonnās)

+

Kopējais imports

1 766

1 885

2 303

755

| + | ES tirgū pārdotie ES ražojumi |
| --- | --- |

+

ES tirgū pārdotie ES ražojumi

8 281

8 334

7 981

3 024

| = | Patēriņš |
| --- | --- |

=

Patēriņš

10 047

10 218

10 284

3 779

Ikgada pieaugums

2 %

1 %

–63 %

4.   Ķīnas Tautas Republikas par dempinga cenām pārdotā importa apjoms, tirgus daļa un cenas

| (52) | ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa apjoms, tirgus daļas un vidējās cenas veidojās, kā norādīts turpmāk. Šīs tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.

  2.   tabula


  Imports no ĶTR | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Attiecīgās valsts importa apjoms (tonnās) | Vairāk par 700 | Vairāk par 700 | Vairāk par 400 | Vairāk par 60 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 104 | 60 | 11 |
| Attiecīgās valsts importa tirgus daļa | 7,1 % | 7,3 % | 4,2 % | 2,1 % |
| Attiecīgās valsts importa cena (EUR par tonnu) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 85 | 88 | 86 |

(52)

ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa apjoms, tirgus daļas un vidējās cenas veidojās, kā norādīts turpmāk. Šīs tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.

2.   tabula

Imports no ĶTR

2006

2007

2008

PIP

Attiecīgās valsts importa apjoms (tonnās)

Vairāk par 700

Vairāk par 700

Vairāk par 400

Vairāk par 60

Indekss (2006. gads = 100)

100

104

60

11

Attiecīgās valsts importa tirgus daļa

7,1 %

7,3 %

4,2 %

2,1 %

Attiecīgās valsts importa cena (EUR par tonnu)

25 622

21 883

22 434

22 110

Indekss (2006. gads = 100)

100

85

88

86

| (53) | Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma par dempinga cenām pārdotā importa apjoms attiecīgajā periodā ir samazinājies par 89 % un PIP laikā sasniedzis aptuveni 80 tonnas. Arī tirgus daļa samazinājās no 7,1 % 2006. gadā līdz 2,1 % PIP laikā. |
| --- | --- |

(53)

Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma par dempinga cenām pārdotā importa apjoms attiecīgajā periodā ir samazinājies par 89 % un PIP laikā sasniedzis aptuveni 80 tonnas. Arī tirgus daļa samazinājās no 7,1 % 2006. gadā līdz 2,1 % PIP laikā.

| (54) | Viens no iespējamiem šā samazinājuma skaidrojumiem ir tas, ka attiecīgajā periodā ir būtiski pieaudzis ĶTR iekšzemes patēriņš. Turklāt, paredzot eksporta kvotu sistēmu un eksporta tarifus, Ķīnas iestādes, šķiet, īsteno ĶTR volframa resursu saglabāšanas politiku. |
| --- | --- |

(54)

Viens no iespējamiem šā samazinājuma skaidrojumiem ir tas, ka attiecīgajā periodā ir būtiski pieaudzis ĶTR iekšzemes patēriņš. Turklāt, paredzot eksporta kvotu sistēmu un eksporta tarifus, Ķīnas iestādes, šķiet, īsteno ĶTR volframa resursu saglabāšanas politiku.

| (55) | Attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas samazinājās par 14 %. Šīs pārmaiņas atspoguļo galveno tendenci, kas vērojama arī attiecībā uz Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(55)

Attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas samazinājās par 14 %. Šīs pārmaiņas atspoguļo galveno tendenci, kas vērojama arī attiecībā uz Savienības ražošanas nozares cenām.

| (56) | Salīdzinājums atklāja arī, ka pēc spēkā esošā antidempinga maksājuma atskaitīšanas ĶTR imports vairāk nekā par 10 % ir samazinājis Savienības ražošanas nozares cenas. Šie rezultāti ir tādi paši kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā (13). |
| --- | --- |

(56)

Salīdzinājums atklāja arī, ka pēc spēkā esošā antidempinga maksājuma atskaitīšanas ĶTR imports vairāk nekā par 10 % ir samazinājis Savienības ražošanas nozares cenas. Šie rezultāti ir tādi paši kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā (13).

5.   Imports no citām valstīm

| (57) | Importa apjoms no citām valstīm attiecīgajā periodā ir parādīts turpmāk tabulā. Tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus:

  3.   tabula


  Imports no citām valstīm | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no citām valstīm (tonnās) | 1 050 | 1 138 | 1 873 | 675 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 108 | 178 | 64 |
| Citu valstu importa tirgus daļa | 10,5 % | 11,1 % | 18,2 % | 17,9 % |
| Vidējā cena (EUR par tonnu) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 97 | 79 | 91 |
| ASV tirgus daļa | 4,2 % | 3,9 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Vidējā cena (EUR par tonnu) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 |
| Dienvidkorejas tirgus daļa | 2,2 % | 2,4 % | 2,6 % | 4,4 % |
| Vidējā cena (EUR par tonnu) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 |

(57)

Importa apjoms no citām valstīm attiecīgajā periodā ir parādīts turpmāk tabulā. Tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus:

3.   tabula

Imports no citām valstīm

2006

2007

2008

PIP

Imports no citām valstīm (tonnās)

1 050

1 138

1 873

675

Indekss (2006. gads = 100)

100

108

178

64

Citu valstu importa tirgus daļa

10,5 %

11,1 %

18,2 %

17,9 %

Vidējā cena (EUR par tonnu)

27 309,1

26 626,0

21 607,5

24 867,4

Indekss (2006. gads = 100)

100

97

79

91

ASV tirgus daļa

4,2 %

3,9 %

3,9 %

3,6 %

Vidējā cena (EUR par tonnu)

32 948,1

32 356,0

29 353,3

32 054,4

Dienvidkorejas tirgus daļa

2,2 %

2,4 %

2,6 %

4,4 %

Vidējā cena (EUR par tonnu)

33 733,8

29 969,5

25 789,0

24 503,7

| (58) | Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm samazinājās par 36 %. Tas sekoja vispārējai tirgus tendencei, ko izraisīja patēriņa samazināšanās (kritums par 62 %), taču tas nenotika vienlaicīgi. Tādējādi šā importa tirgus daļa palielinājās no 10,5 % līdz 17,9 %. Taču šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par negatīvu, kā to pierāda 85. līdz 88. apsvērums turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(58)

Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm samazinājās par 36 %. Tas sekoja vispārējai tirgus tendencei, ko izraisīja patēriņa samazināšanās (kritums par 62 %), taču tas nenotika vienlaicīgi. Tādējādi šā importa tirgus daļa palielinājās no 10,5 % līdz 17,9 %. Taču šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par negatīvu, kā to pierāda 85. līdz 88. apsvērums turpmāk tekstā.

| (59) | Jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā Korejas Republikas (“Koreja”) tirgus daļa pieauga divkārt, sasniedzot 4,4 %. Lai gan Korejas importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās, tās tomēr konsekventi saglabājās augstākas nekā Ķīnas eksporta vidējā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(59)

Jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā Korejas Republikas (“Koreja”) tirgus daļa pieauga divkārt, sasniedzot 4,4 %. Lai gan Korejas importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās, tās tomēr konsekventi saglabājās augstākas nekā Ķīnas eksporta vidējā pārdošanas cena.

6.   Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

| (60) | Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija izvērtēja visus būtiskos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(60)

Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija izvērtēja visus būtiskos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.

6.1.   Ražošana

| (61) | Savienības ražošanas nozares ražošana salīdzinājumā ar 2006. gadu vispirms pieauga par 5,8 % 2007. gadā un par 11,6 % 2008. gadā, bet pēc tam, jo īpaši PIP laikā, strauji samazinājās par 56 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

  4.   tabula


  Savienības ražošanas kopapjoms | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | | | | |
| Ražošana | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4 861 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 106 | 112 | 48 |

(61)

Savienības ražošanas nozares ražošana salīdzinājumā ar 2006. gadu vispirms pieauga par 5,8 % 2007. gadā un par 11,6 % 2008. gadā, bet pēc tam, jo īpaši PIP laikā, strauji samazinājās par 56 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

4.   tabula

Savienības ražošanas kopapjoms

2006

2007

2008

PIP

Apjoms (tonnās)

Ražošana

10 094

10 679

11 268

4 861

Indekss (2006. gads = 100)

100

106

112

48

6.2.   Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji

| (62) | Ražošanas jauda no 2006. gada līdz PIP palielinājās par 10,8 %. Tā kā ražošana samazinājās, jo īpaši PIP laikā, arī jaudas izmantošanā no 2006. gada līdz PIP bija vērojams kopējs kritums par 57 %, sasniedzot 39 % jaudas izmantojumu PIP laikā.

  5.   tabula


  Ražošanas jauda un tās izmantojums | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | | | | |
| Ražošanas jauda | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 105 | 110 | 111 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 91 % | 92 % | 92 % | 39 % |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 101 | 101 | 43 |

(62)

Ražošanas jauda no 2006. gada līdz PIP palielinājās par 10,8 %. Tā kā ražošana samazinājās, jo īpaši PIP laikā, arī jaudas izmantošanā no 2006. gada līdz PIP bija vērojams kopējs kritums par 57 %, sasniedzot 39 % jaudas izmantojumu PIP laikā.

5.   tabula

Ražošanas jauda un tās izmantojums

2006

2007

2008

PIP

Apjoms (tonnās)

Ražošanas jauda

11 110

11 610

12 230

12 310

Indekss (2006. gads = 100)

100

105

110

111

Ražošanas jaudas izmantojums

91 %

92 %

92 %

39 %

Indekss (2006. gads = 100)

100

101

101

43

6.3.   Krājumi

| (63) | Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumi palielinājās par 20 % 2008. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam samazinājās par 26 % PIP laikā.

  6.   tabula


  Krājumi | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | | | | |
| Krājumi perioda beigās | 1 714 | 1 808 | 2 054 | 1 514 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 106 | 120 | 88 |

(63)

Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumi palielinājās par 20 % 2008. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam samazinājās par 26 % PIP laikā.

6.   tabula

Krājumi

2006

2007

2008

PIP

Apjoms (tonnās)

Krājumi perioda beigās

1 714

1 808

2 054

1 514

Indekss (2006. gads = 100)

100

106

120

88

6.4.   Pārdošanas apjoms

| (64) | Laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem nedaudz palielinājās, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 61 %. Pārdošanas apjomi palielinājās 2007. un 2008. gadā, bet strauji saruka PIP laikā. Šī attīstības tendence atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū.

  7.   tabula


  Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (tonnās) | 5 594 | 5 630 | 5 874 | 2 292 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 101 | 105 | 41 |

(64)

Laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem nedaudz palielinājās, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 61 %. Pārdošanas apjomi palielinājās 2007. un 2008. gadā, bet strauji saruka PIP laikā. Šī attīstības tendence atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū.

7.   tabula

Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem

2006

2007

2008

PIP

Apjoms (tonnās)

5 594

5 630

5 874

2 292

Indekss (2006. gads = 100)

100

101

105

41

6.5.   Tirgus daļa

| (65) | No 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija samērā stabila, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP palielinājās par četriem procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir palielinājusies par pieciem procentpunktiem.

  8.   tabula


  ES tirgus daļa | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES tirgus daļa | 56 % | 55 % | 57 % | 61 % |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 99 | 103 | 109 |

(65)

No 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija samērā stabila, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP palielinājās par četriem procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir palielinājusies par pieciem procentpunktiem.

8.   tabula

ES tirgus daļa

2006

2007

2008

PIP

ES tirgus daļa

56 %

55 %

57 %

61 %

Indekss (2006. gads = 100)

100

99

103

109

6.6.   Izaugsme

| (66) | Tā kā pārdošanas apjomu samazinājums bija nedaudz zemāks par patēriņa samazinājumu, pieauga Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. |
| --- | --- |

(66)

Tā kā pārdošanas apjomu samazinājums bija nedaudz zemāks par patēriņa samazinājumu, pieauga Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.

6.7.   Nodarbinātība

| (67) | No 2006. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Nodarbinātība samazinājās arī laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam, kad ražošana nedaudz pieauga, norādot uz Savienības ražošanas nozares centieniem uzlabot tās ražīgumu. Tomēr PIP laikā straujš ražošanas apjoma kritums izraisīja spēcīgu nodarbinātības līmeņa pazemināšanos.

  9.   tabula


  Nodarbinātība | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējais (attiecīgais periods) | | | | |
| Kopējais nodarbināto skaits | 674 | 667 | 653 | 557 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 99 | 97 | 83 |

(67)

No 2006. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Nodarbinātība samazinājās arī laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam, kad ražošana nedaudz pieauga, norādot uz Savienības ražošanas nozares centieniem uzlabot tās ražīgumu. Tomēr PIP laikā straujš ražošanas apjoma kritums izraisīja spēcīgu nodarbinātības līmeņa pazemināšanos.

9.   tabula

Nodarbinātība

2006

2007

2008

PIP

Vidējais (attiecīgais periods)

Kopējais nodarbināto skaits

674

667

653

557

Indekss (2006. gads = 100)

100

99

97

83

6.8.   Ražīgums

| (68) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā ražošanas apjomu uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, 2007. un 2008. gadā attiecīgi pieauga par 7 % un 15 % salīdzinājumā ar 2006. gadu, bet pēc tam laikā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 49 %.

  10.   tabula


  Ražīgums | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (tonnas gadā uz vienu darbinieku) | 15 | 16 | 17 | 9 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 107 | 115 | 58 |

(68)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā ražošanas apjomu uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, 2007. un 2008. gadā attiecīgi pieauga par 7 % un 15 % salīdzinājumā ar 2006. gadu, bet pēc tam laikā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 49 %.

10.   tabula

Ražīgums

2006

2007

2008

PIP

Ražīgums (tonnas gadā uz vienu darbinieku)

15

16

17

9

Indekss (2006. gads = 100)

100

107

115

58

6.9.   Pārdošanas cenas

| (69) | Vidējā ražotāja noteiktā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozarei laikā no 2006. gada līdz PIP bija jāsamazina savas cenas par 15,4 %. |
| --- | --- |

(69)

Vidējā ražotāja noteiktā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozarei laikā no 2006. gada līdz PIP bija jāsamazina savas cenas par 15,4 %.

| (70) | Kā skaidrots 55. un 56. apsvērumā, kaut arī Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas uzrādīja līdzīgas tendences kā Savienības ražošanas nozares cenas, tās tomēr konsekventi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP laikā ĶTR cenas bija vairāk nekā par 10 % zemākas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām.

  11.   tabula


  Vienības cena ES tirgū | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības pārdošanas vienības cenas (EUR par tonnu) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 97 | 94 | 85 |

(70)

Kā skaidrots 55. un 56. apsvērumā, kaut arī Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas uzrādīja līdzīgas tendences kā Savienības ražošanas nozares cenas, tās tomēr konsekventi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP laikā ĶTR cenas bija vairāk nekā par 10 % zemākas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām.

11.   tabula

Vienības cena ES tirgū

2006

2007

2008

PIP

Savienības pārdošanas vienības cenas (EUR par tonnu)

31 030

29 995

29 072

26 241

Indekss (2006. gads = 100)

100

97

94

85

6.10.   Algas

| (71) | No 2006. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu darbinieku palielinājās par 4,8 %.

  12.   tabula


  Darbaspēka izmaksas | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gada darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 102 | 106 | 105 |

(71)

No 2006. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu darbinieku palielinājās par 4,8 %.

12.   tabula

Darbaspēka izmaksas

2006

2007

2008

PIP

Gada darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku

53 614

54 613

56 564

56 221

Indekss (2006. gads = 100)

100

102

106

105

6.11.   Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

| (72) | No 2006. gada līdz 2008. gadam ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu pieauga par 18 %. No 2007. gada līdz 2008. gadam ieguldījumi palielinājās par 103 %. Tomēr PIP laikā ieguldījumi samazinājās par 65 % salīdzinājumā ar 2008. gadu. |
| --- | --- |

(72)

No 2006. gada līdz 2008. gadam ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu pieauga par 18 %. No 2007. gada līdz 2008. gadam ieguldījumi palielinājās par 103 %. Tomēr PIP laikā ieguldījumi samazinājās par 65 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.

| (73) | Ieguldījumus galvenokārt veica jaunu objektu būvniecībā, lai ražotu volframa izstrādājumus no lietotiem materiāliem un lūžņiem. Ieguldījumi bija jāsamazina, jo: i) Savienības tirgū samazinājās vispārējais ražošanas līmenis; ii) tika kropļots izejmateriālu tirgus (sk. 39. apsvērumu); iii) iestājās ekonomikas krīze. |
| --- | --- |

(73)

Ieguldījumus galvenokārt veica jaunu objektu būvniecībā, lai ražotu volframa izstrādājumus no lietotiem materiāliem un lūžņiem. Ieguldījumi bija jāsamazina, jo: i) Savienības tirgū samazinājās vispārējais ražošanas līmenis; ii) tika kropļots izejmateriālu tirgus (sk. 39. apsvērumu); iii) iestājās ekonomikas krīze.

| (74) | PIP laikā būtiski ieguldījumi netika veikti. To lielākoties var izskaidrot ar ekonomikas krīzi, kas sākās 2008. gadā un sasniedza savu dziļāko punktu PIP laikā, kad piekļuve jaunam kapitālam bija jo īpaši apgrūtināta.

  13.   tabula


  Ieguldījumi | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (tūkstošos EUR) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7 568 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 58 | 118 | 41 |

(74)

PIP laikā būtiski ieguldījumi netika veikti. To lielākoties var izskaidrot ar ekonomikas krīzi, kas sākās 2008. gadā un sasniedza savu dziļāko punktu PIP laikā, kad piekļuve jaunam kapitālam bija jo īpaši apgrūtināta.

13.   tabula

Ieguldījumi

2006

2007

2008

PIP

Neto ieguldījumi (tūkstošos EUR)

18 403

10 711

21 756

7 568

Indekss (2006. gads = 100)

100

58

118

41

6.12.   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (75) | Daļēji spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ un daļēji Savienības ražošanas nozares centienu dēļ dažādot izejmateriālu avotus no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt pozitīvu rentabilitātes līmeni pat tad, kad šā perioda laikā rentabilitāte kopumā kritās par 26 %. Tomēr PIP laikā Savienības ražošanas nozares rezultāti bija daudz negatīvāki, un tas norāda uz zināmu nestabilitāti šajā ziņā. |
| --- | --- |

(75)

Daļēji spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ un daļēji Savienības ražošanas nozares centienu dēļ dažādot izejmateriālu avotus no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt pozitīvu rentabilitātes līmeni pat tad, kad šā perioda laikā rentabilitāte kopumā kritās par 26 %. Tomēr PIP laikā Savienības ražošanas nozares rezultāti bija daudz negatīvāki, un tas norāda uz zināmu nestabilitāti šajā ziņā.

| (76) | Ienākums no ieguldījumiem (“INI”) caurmērā atbilda rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā.

  14.   tabula


  Rentabilitāte un INI | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem) | 10,3 % | 5,8 % | 7,6 % | –19,5 % |
| INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 34,8 % | 22,1 % | 28,8 % | –28,6 % |

(76)

Ienākums no ieguldījumiem (“INI”) caurmērā atbilda rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā.

14.   tabula

Rentabilitāte un INI

2006

2007

2008

PIP

Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)

10,3 %

5,8 %

7,6 %

–19,5 %

INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

34,8 %

22,1 %

28,8 %

–28,6 %

6.13.   Skaidras naudas plūsma

| (77) | Skaidras naudas plūsmas tendence, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, izmeklēšanas periodā saglabājās pozitīva. Tomēr no 2006. gada līdz PIP tā samazinājās gandrīz par 35 %.

  15.   tabula


  Skaidras naudas plūsma | 2006 | 2007 | 2008 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skaidras naudas plūsma (tūkstošos EUR) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 |
| Indekss (2006. gads = 100) | 100 | 110 | 122 | 65 |

(77)

Skaidras naudas plūsmas tendence, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, izmeklēšanas periodā saglabājās pozitīva. Tomēr no 2006. gada līdz PIP tā samazinājās gandrīz par 35 %.

15.   tabula

Skaidras naudas plūsma

2006

2007

2008

PIP

Skaidras naudas plūsma (tūkstošos EUR)

36 125

39 868

44 102

23 540

Indekss (2006. gads = 100)

100

110

122

65

6.14.   Dempinga starpības apmērs

| (78) | PIP laikā ĶTR dempings turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Turklāt, ņemot vērā izejmateriālu tirgus kropļojumus, ĶTR importa neizmantoto jaudu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir niecīga. |
| --- | --- |

(78)

PIP laikā ĶTR dempings turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Turklāt, ņemot vērā izejmateriālu tirgus kropļojumus, ĶTR importa neizmantoto jaudu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir niecīga.

6.15.   Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

| (79) | Tika analizēts, vai Eiropas Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Secinājums bija tāds, ka nozare lielā mērā spēja atgūties no šīm sekām tādēļ, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi izrādījās efektīvi. Tomēr ekonomikas krīze apturēja šo procesu un pastiprināja Savienības ražošanas nozares grūtības. |
| --- | --- |

(79)

Tika analizēts, vai Eiropas Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Secinājums bija tāds, ka nozare lielā mērā spēja atgūties no šīm sekām tādēļ, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi izrādījās efektīvi. Tomēr ekonomikas krīze apturēja šo procesu un pastiprināja Savienības ražošanas nozares grūtības.

7.   Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme

7.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (80) | Līdz ar Savienības patēriņa samazināšanos Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās no 7,1 % līdz 2,1 % (sk. 52. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī zemākas nekā citu trešo valstu izcelsmes importa cenas. Kā iepriekš minēts 56. apsvērumā, pamatojoties uz aprēķinu, kurā nav iekļauts antidempinga maksājums, PIP laikā Ķīnas imports samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 10,7 %. Jāatgādina, ka maksājuma likme ir 33 %. Tātad samazinājuma līmenis, no vienas puses, norāda uz spēkā esošo maksājumu efektivitāti un, no otras puses, uz vajadzību turpināt pasākumus. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka konstatētais samazinājums bija tādā pašā līmenī kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā. Tādējādi ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas ietekme uz Savienības ražošanas nozari saglabājās nemainīga, un, tā kā nav pierādījumu par pretējo, tas tā varētu turpināties. |
| --- | --- |

(80)

Līdz ar Savienības patēriņa samazināšanos Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās no 7,1 % līdz 2,1 % (sk. 52. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī zemākas nekā citu trešo valstu izcelsmes importa cenas. Kā iepriekš minēts 56. apsvērumā, pamatojoties uz aprēķinu, kurā nav iekļauts antidempinga maksājums, PIP laikā Ķīnas imports samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 10,7 %. Jāatgādina, ka maksājuma likme ir 33 %. Tātad samazinājuma līmenis, no vienas puses, norāda uz spēkā esošo maksājumu efektivitāti un, no otras puses, uz vajadzību turpināt pasākumus. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka konstatētais samazinājums bija tādā pašā līmenī kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā. Tādējādi ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas ietekme uz Savienības ražošanas nozari saglabājās nemainīga, un, tā kā nav pierādījumu par pretējo, tas tā varētu turpināties.

7.2.   Ekonomikas krīzes ietekme

| (81) | Ļoti negatīvo ekonomisko apstākļu dēļ, kas PIP laikā dominēja volframam pakārtotajā nozarē, jo īpaši tērauda un cementētā karbīda nozarē, kas Savienībā patērē lielāko daļu volframa, Savienības ražošanas nozare radikāli samazināja attiecīgā produkta ražošanu un pārdošanas apjomus. |
| --- | --- |

(81)

Ļoti negatīvo ekonomisko apstākļu dēļ, kas PIP laikā dominēja volframam pakārtotajā nozarē, jo īpaši tērauda un cementētā karbīda nozarē, kas Savienībā patērē lielāko daļu volframa, Savienības ražošanas nozare radikāli samazināja attiecīgā produkta ražošanu un pārdošanas apjomus.

| (82) | Pirms krīzes uzņēmumiem, kuri darbojās pakārtotajā nozarē, bija lieli volframa krājumi, kas PIP laikā netika papildināti un kas pēc tam ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas līmeni. |
| --- | --- |

(82)

Pirms krīzes uzņēmumiem, kuri darbojās pakārtotajā nozarē, bija lieli volframa krājumi, kas PIP laikā netika papildināti un kas pēc tam ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas līmeni.

| (83) | Tā kā ražošana samazinājās, bet Savienības ražošanas nozare ir visai kapitālietilpīga un līdz ar to tai jāsaražo zināmi apjomi, lai vienības fiksētās izmaksas būtu pēc iespējas zemākas, tika būtiski ietekmēta rentabilitāte. |
| --- | --- |

(83)

Tā kā ražošana samazinājās, bet Savienības ražošanas nozare ir visai kapitālietilpīga un līdz ar to tai jāsaražo zināmi apjomi, lai vienības fiksētās izmaksas būtu pēc iespējas zemākas, tika būtiski ietekmēta rentabilitāte.

| (84) | Tomēr Savienības ražošanas nozares analīze pirms krīzes liecina par spēkā esošo antidempinga pasākumu efektivitāti. Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākie Savienības ražotāji veica būtiskus ieguldījumus, lai izvairītos no izejmateriālu tirgus kropļojumiem, un tajā pašā laikā viņi bija spējīgi konkurēt, tirgū saglabājot stabilu pozīciju. |
| --- | --- |

(84)

Tomēr Savienības ražošanas nozares analīze pirms krīzes liecina par spēkā esošo antidempinga pasākumu efektivitāti. Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākie Savienības ražotāji veica būtiskus ieguldījumus, lai izvairītos no izejmateriālu tirgus kropļojumiem, un tajā pašā laikā viņi bija spējīgi konkurēt, tirgū saglabājot stabilu pozīciju.

7.3.   Imports no citām valstīm

| (85) | Tiek lēsts, ka importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājās par 36 % – no 1 500 tonnām 2006. gadā līdz 675 tonnām PIP laikā. Citu valstu importa tirgus daļa pieauga no 10,5 % 2006. gadā līdz 17,9 % PIP laikā. To vidējā importa cena no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 8,9 %. Galvenās importētājvalstis bija Dienvidkoreja un ASV. |
| --- | --- |

(85)

Tiek lēsts, ka importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājās par 36 % – no 1 500 tonnām 2006. gadā līdz 675 tonnām PIP laikā. Citu valstu importa tirgus daļa pieauga no 10,5 % 2006. gadā līdz 17,9 % PIP laikā. To vidējā importa cena no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 8,9 %. Galvenās importētājvalstis bija Dienvidkoreja un ASV.

| (86) | Attiecīgajā periodā Dienvidkorejas importa tirgus daļa dubultojās (no 2,2 % līdz 4,4 %). Tomēr pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir tikai nedaudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (par 6,6 %), bet augstākas nekā ĶTR izcelsmes importa cenas (par 9,8 %). |
| --- | --- |

(86)

Attiecīgajā periodā Dienvidkorejas importa tirgus daļa dubultojās (no 2,2 % līdz 4,4 %). Tomēr pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir tikai nedaudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (par 6,6 %), bet augstākas nekā ĶTR izcelsmes importa cenas (par 9,8 %).

| (87) | ASV importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 15,1 procentpunktu (no 4,2 % līdz 3,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un tādējādi arī būtiski augstākas (par 31 %) nekā ĶTR izcelsmes importa cenas. |
| --- | --- |

(87)

ASV importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 15,1 procentpunktu (no 4,2 % līdz 3,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un tādējādi arī būtiski augstākas (par 31 %) nekā ĶTR izcelsmes importa cenas.

| (88) | Noslēgumā jāatzīst, ka, ņemot vērā lielākos volframa karbīda importētājus ES, Dienvidkorejas un ASV imports nevarēja negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli galvenokārt to cenu līmeņa dēļ (kas ir līdzīgas vai pat augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas) un – ASV gadījumā – arī samazinātas tirgus daļas dēļ. |
| --- | --- |

(88)

Noslēgumā jāatzīst, ka, ņemot vērā lielākos volframa karbīda importētājus ES, Dienvidkorejas un ASV imports nevarēja negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli galvenokārt to cenu līmeņa dēļ (kas ir līdzīgas vai pat augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas) un – ASV gadījumā – arī samazinātas tirgus daļas dēļ.

8.   Secinājums

| (89) | Spēkā esošo efektīvo antidempinga maksājumu dēļ Savienības ražošanas nozare spēja zināmā mērā atgūties no iepriekšējā kaitējumu izraisošā dempinga sekām. |
| --- | --- |

(89)

Spēkā esošo efektīvo antidempinga maksājumu dēļ Savienības ražošanas nozare spēja zināmā mērā atgūties no iepriekšējā kaitējumu izraisošā dempinga sekām.

| (90) | Tomēr nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Lai gan gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražotāju finansiālo situāciju, piemēram, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, attiecīgā perioda pirmajos gados uzlabojās, izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka PIP laikā visi kaitējuma rādītāji pasliktinājās. |
| --- | --- |

(90)

Tomēr nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Lai gan gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražotāju finansiālo situāciju, piemēram, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, attiecīgā perioda pirmajos gados uzlabojās, izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka PIP laikā visi kaitējuma rādītāji pasliktinājās.

| (91) | Neņemot vērā to, ka PIP laikā pieprasījuma samazinājums daļēji varēja būt saistīts ar ekonomikas krīzi, izmeklēšanā tika rūpīgi analizēta lēta ĶTR dempinga eksporta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(91)

Neņemot vērā to, ka PIP laikā pieprasījuma samazinājums daļēji varēja būt saistīts ar ekonomikas krīzi, izmeklēšanā tika rūpīgi analizēta lēta ĶTR dempinga eksporta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (92) | Kā minēts 52. apsvērumā, ĶTR importa apjomi faktiski samazinājās laikā no 2006. gada līdz PIP. Šajā pašā periodā importa cenas samazinājās par 14 %, kas, analizējot no attiecīgā četru gadu perioda perspektīvas, atspoguļo Savienības ražošanas nozares cenu pieaugumu. Tomēr redzams, ka būtisks Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas samazinājums (par 15 %) notika no 2006. gada līdz 2007. gadam, t. i., ilgu laiku pirms ekonomiskās krīzes – periodā, kad Savienības ražošanas nozarē noritēja atlabšanas process. Pēc tam ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas stabilizējās, un ar finanšu krīzi saistītais samazinājums, šķiet, tika ierobežots. Ķīnas eksportētāju būtiskais cenas samazinājuma grafiks (pirms krīzes) varētu norādīt, ka viņi, lai samazinātu Savienības ražošanas nozares cenas, īstenoja daudz mērķtiecīgāku un spēcīgāku cenu stratēģiju. Faktiski cenu atšķirība starp Ķīnas eksporta cenām un Savienības rūpniecības nozares cenām 2007. gadā sasniedza 27 % un 2008. gadā attiecīgi 22,8 %. |
| --- | --- |

(92)

Kā minēts 52. apsvērumā, ĶTR importa apjomi faktiski samazinājās laikā no 2006. gada līdz PIP. Šajā pašā periodā importa cenas samazinājās par 14 %, kas, analizējot no attiecīgā četru gadu perioda perspektīvas, atspoguļo Savienības ražošanas nozares cenu pieaugumu. Tomēr redzams, ka būtisks Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas samazinājums (par 15 %) notika no 2006. gada līdz 2007. gadam, t. i., ilgu laiku pirms ekonomiskās krīzes – periodā, kad Savienības ražošanas nozarē noritēja atlabšanas process. Pēc tam ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas stabilizējās, un ar finanšu krīzi saistītais samazinājums, šķiet, tika ierobežots. Ķīnas eksportētāju būtiskais cenas samazinājuma grafiks (pirms krīzes) varētu norādīt, ka viņi, lai samazinātu Savienības ražošanas nozares cenas, īstenoja daudz mērķtiecīgāku un spēcīgāku cenu stratēģiju. Faktiski cenu atšķirība starp Ķīnas eksporta cenām un Savienības rūpniecības nozares cenām 2007. gadā sasniedza 27 % un 2008. gadā attiecīgi 22,8 %.

| (93) | Ķīnas eksporta cenas 2008. gadā bija par 22,8 % zemākas nekā Savienības rūpniecības nozares cenas. PIP laikā šī starpība samazinājās līdz 15,7 %. Strauji samazinoties patēriņam, Savienības ražotājiem, lai saglabātu tirgus daļu, bija jāsamazina savas cenas. |
| --- | --- |

(93)

Ķīnas eksporta cenas 2008. gadā bija par 22,8 % zemākas nekā Savienības rūpniecības nozares cenas. PIP laikā šī starpība samazinājās līdz 15,7 %. Strauji samazinoties patēriņam, Savienības ražotājiem, lai saglabātu tirgus daļu, bija jāsamazina savas cenas.

| (94) | Kā minēts 57. apsvērumā, samazinoties patēriņam, citu trešo valstu importa apjomi samazinājās par 36 %. Lai gan tirgus daļa pieauga, šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli nevar uzskatīt par negatīvu, kā tas norādīts iepriekš 88. apsvērumā. |
| --- | --- |

(94)

Kā minēts 57. apsvērumā, samazinoties patēriņam, citu trešo valstu importa apjomi samazinājās par 36 %. Lai gan tirgus daļa pieauga, šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli nevar uzskatīt par negatīvu, kā tas norādīts iepriekš 88. apsvērumā.

| (95) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju jānorāda, ka izmeklēšanas laikā apkopotie pierādījumi atklāja, ka Savienības ražošanas nozare ir bijusi spējīga konkurēt parastos tirgus apstākļos ar trešo valstu importu un pat tad, kad to cenas bija zemākas nekā Savienības ražotāju cenas, šī atšķirība nebija tik būtiska kā Ķīnas cenu gadījumā, kā iepriekš norādīts 85. līdz 88. apsvērumā. |
| --- | --- |

(95)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju jānorāda, ka izmeklēšanas laikā apkopotie pierādījumi atklāja, ka Savienības ražošanas nozare ir bijusi spējīga konkurēt parastos tirgus apstākļos ar trešo valstu importu un pat tad, kad to cenas bija zemākas nekā Savienības ražotāju cenas, šī atšķirība nebija tik būtiska kā Ķīnas cenu gadījumā, kā iepriekš norādīts 85. līdz 88. apsvērumā.

| (96) | Tā kā dažus gadus pirms PIP Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija uzlabojies, šī ražošanas nozare ieguldīja līdzekļus jaunā un mūsdienīgā tehnoloģijā, lai ražotu attiecīgo ražojumu no lūžņiem un daļēji izvairītos no pastāvošajiem izejmateriālu tirgus kropļojumiem. |
| --- | --- |

(96)

Tā kā dažus gadus pirms PIP Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija uzlabojies, šī ražošanas nozare ieguldīja līdzekļus jaunā un mūsdienīgā tehnoloģijā, lai ražotu attiecīgo ražojumu no lūžņiem un daļēji izvairītos no pastāvošajiem izejmateriālu tirgus kropļojumiem.

| (97) | Noslēgumā, ņemot vērā kopējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, Ķīnas importu laikā no 2006. gada līdz PIP, kā arī Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, tiek uzskatīts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc tika pārbaudīts, vai, pasākumus atceļot, kaitējums varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(97)

Noslēgumā, ņemot vērā kopējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, Ķīnas importu laikā no 2006. gada līdz PIP, kā arī Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, tiek uzskatīts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc tika pārbaudīts, vai, pasākumus atceļot, kaitējums varētu atkārtoties.

E.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievada piezīmes

| (98) | Kā minēts 89. līdz 97. apsvērumā, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā zaudējuma, taču tikai zināmā mērā. Faktiski, kad PIP laikā būtiski samazinājās ārkārtīgi augstais Savienības patēriņa līmenis, kas pastāvēja attiecīgā perioda lielākajā daļā, Savienības ražošanas nozare nonāca nestabilā un viegli ietekmējamā situācijā un turpināja saskarties ar ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa kaitīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(98)

Kā minēts 89. līdz 97. apsvērumā, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā zaudējuma, taču tikai zināmā mērā. Faktiski, kad PIP laikā būtiski samazinājās ārkārtīgi augstais Savienības patēriņa līmenis, kas pastāvēja attiecīgā perioda lielākajā daļā, Savienības ražošanas nozare nonāca nestabilā un viegli ietekmējamā situācijā un turpināja saskarties ar ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa kaitīgo ietekmi.

| (99) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu importu no attiecīgajām valstīm novērtēja, lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu importu no attiecīgajām valstīm novērtēja, lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību.

2.   Ķīnas eksporta apjomi un cenas attiecībā uz trešām valstīm

| (100) | Tika konstatēts, ka Ķīnas pārdevumu eksporta cena citu trešo valstu tirgos arī ir zemāka nekā ES noteiktās cenas (dažādos attiecīgā perioda gados, izņemot 2007. gadu, aptuveni par 10 līdz 20 % zemāka). Ķīnas eksportētāju pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, pārsniedzot pat 80 % no to kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt būtiskus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz pievilcīgāko Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(100)

Tika konstatēts, ka Ķīnas pārdevumu eksporta cena citu trešo valstu tirgos arī ir zemāka nekā ES noteiktās cenas (dažādos attiecīgā perioda gados, izņemot 2007. gadu, aptuveni par 10 līdz 20 % zemāka). Ķīnas eksportētāju pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, pārsniedzot pat 80 % no to kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt būtiskus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz pievilcīgāko Savienības tirgu.

3.   ĶTR tirgus neizmantotā jauda

| (101) | Kā minēts 34. līdz 42. apsvērumā, izmeklēšanas laikā apkopotie dati atklāja, ka ĶTR ir pieejama būtiska neizmantotā jauda. Tika konstatētas skaidras norādes, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. To jo īpaši apstiprina norāžu neesamība par to, ka trešo valstu tirgi vai vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju no ĶTR. |
| --- | --- |

(101)

Kā minēts 34. līdz 42. apsvērumā, izmeklēšanas laikā apkopotie dati atklāja, ka ĶTR ir pieejama būtiska neizmantotā jauda. Tika konstatētas skaidras norādes, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. To jo īpaši apstiprina norāžu neesamība par to, ka trešo valstu tirgi vai vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju no ĶTR.

4.   Secinājums

| (102) | Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās saimnieciskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils. |
| --- | --- |

(102)

Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās saimnieciskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.

| (103) | Kā konstatēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare spēja atgūties no Ķīnas dempinga prakses spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr PIP laikā tā atradās grūtā saimnieciskā stāvoklī galvenokārt ekonomikas krīzes dēļ. Šajā sakarā, ja Savienības rūpniecības nozari pakļautu palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par zemām dempinga cenām, tad arī turpmāk varētu samazināsies pārdošanas apjomi, tirgus daļas, pārdošanas cenas un līdz ar to pasliktināties finansiālā situācija. |
| --- | --- |

(103)

Kā konstatēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare spēja atgūties no Ķīnas dempinga prakses spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr PIP laikā tā atradās grūtā saimnieciskā stāvoklī galvenokārt ekonomikas krīzes dēļ. Šajā sakarā, ja Savienības rūpniecības nozari pakļautu palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par zemām dempinga cenām, tad arī turpmāk varētu samazināsies pārdošanas apjomi, tirgus daļas, pārdošanas cenas un līdz ar to pasliktināties finansiālā situācija.

| (104) | Turklāt, kā norādīts iepriekš 56. apsvērumā, tika arī konstatēts, ka tas, ka Ķīnas ražotāju pārdošanas cena ir vidēji gandrīz par 11 % zemāka nekā Savienības rūpniecības nozares noteiktā cena, šķiet, liecina par to, ka, nepastāvot pasākumiem, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražotāju noteikto cenu. |
| --- | --- |

(104)

Turklāt, kā norādīts iepriekš 56. apsvērumā, tika arī konstatēts, ka tas, ka Ķīnas ražotāju pārdošanas cena ir vidēji gandrīz par 11 % zemāka nekā Savienības rūpniecības nozares noteiktā cena, šķiet, liecina par to, ka, nepastāvot pasākumiem, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražotāju noteikto cenu.

| (105) | Ņemot vērā izmeklēšanas laikā konstatētos faktus, proti, ĶTR neizmantoto jaudu, izejmateriālu tirgus kropļojumus, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju potenciālu palielināt un/vai pārorientēt savus eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas cenu politiku citās trešās valstīs un ienesīgākā Savienības tirgus pievilcību, pasākumu atcelšana varētu liecināt par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Kaitējums būtu vēl nopietnāks, ņemot vērā pašreizējo ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā izmeklēšanas laikā konstatētos faktus, proti, ĶTR neizmantoto jaudu, izejmateriālu tirgus kropļojumus, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju potenciālu palielināt un/vai pārorientēt savus eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas cenu politiku citās trešās valstīs un ienesīgākā Savienības tirgus pievilcību, pasākumu atcelšana varētu liecināt par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Kaitējums būtu vēl nopietnāks, ņemot vērā pašreizējo ekonomikas krīzi.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

| (106) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses. |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.

| (107) | Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav vērsta pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(107)

Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav vērsta pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

| (108) | Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanās vai kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(108)

Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanās vai kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (109) | Ņemot vērā secinājumus par situāciju Savienības ražošanas nozarē, kas izklāstīti iepriekš 89. līdz 97. apsvērumā, un atbilstīgi argumentiem saistībā ar analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots 102. līdz 105. apsvērumā, var uzskatīt arī, ka antidempinga maksājumu pārtraukšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare varētu izjust nopietnu finansiālās situācijas pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā secinājumus par situāciju Savienības ražošanas nozarē, kas izklāstīti iepriekš 89. līdz 97. apsvērumā, un atbilstīgi argumentiem saistībā ar analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots 102. līdz 105. apsvērumā, var uzskatīt arī, ka antidempinga maksājumu pārtraukšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare varētu izjust nopietnu finansiālās situācijas pasliktināšanos.

| (110) | Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, kas tādā gadījumā varētu palielināt pārdošanas apjomus un, iespējams, pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, lai varētu turpināt ieguldījumus savu ražotņu jaunajās tehnoloģijās. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu apturēt Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju un līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu, tādējādi samazinot piegādi un konkurenci tirgū. |
| --- | --- |

(110)

Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, kas tādā gadījumā varētu palielināt pārdošanas apjomus un, iespējams, pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, lai varētu turpināt ieguldījumus savu ražotņu jaunajās tehnoloģijās. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu apturēt Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju un līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu, tādējādi samazinot piegādi un konkurenci tirgū.

3.   Importētāju/lietotāju intereses

| (111) | Pieteicās viens lietotājs un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Sadarbībā iesaistītais lietotājs apgalvoja, ka pasākumu turpināšana neietekmētu negatīvi konkurenci Savienības tirgū, bet gan, tieši otrādi, nodrošinātu pakārtotajai ražošanas nozarei plašāku piegādātāju loku, kuri konkurētu par tirgus cenām. |
| --- | --- |

(111)

Pieteicās viens lietotājs un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Sadarbībā iesaistītais lietotājs apgalvoja, ka pasākumu turpināšana neietekmētu negatīvi konkurenci Savienības tirgū, bet gan, tieši otrādi, nodrošinātu pakārtotajai ražošanas nozarei plašāku piegādātāju loku, kuri konkurētu par tirgus cenām.

| (112) | Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus (14). Lai gan pasākumi bija spēkā, Savienības importētāji/lietotāji joprojām varēja saņemt materiālu piegādes, tostarp arī no ĶTR. Netika dotas nekādas norādes par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, neietekmēs būtiski importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā. |
| --- | --- |

(112)

Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus (14). Lai gan pasākumi bija spēkā, Savienības importētāji/lietotāji joprojām varēja saņemt materiālu piegādes, tostarp arī no ĶTR. Netika dotas nekādas norādes par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, neietekmēs būtiski importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā.

4.   Secinājums

| (113) | Paredzams, ka pasākumu turpināšana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Savienības tirgū, kā arī mazinās ražotņu slēgšanas un nodarbinātības samazinājuma draudus. |
| --- | --- |

(113)

Paredzams, ka pasākumu turpināšana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Savienības tirgū, kā arī mazinās ražotņu slēgšanas un nodarbinātības samazinājuma draudus.

| (114) | Turklāt gaidāms, ka pasākumu turpināšana nāks par labu lietotājiem/importētājiem, Savienības tirgū saglabājoties plašam piegādātāju lokam. |
| --- | --- |

(114)

Turklāt gaidāms, ka pasākumu turpināšana nāks par labu lietotājiem/importētājiem, Savienības tirgū saglabājoties plašam piegādātāju lokam.

| (115) | Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, ir secināts, ka pasākumu turpināšana nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, ir secināts, ka pasākumu turpināšana nav pretrunā Savienības interesēm.

G.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (116) | Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā. |
| --- | --- |

(116)

Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.

| (117) | No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāturpina piemērot antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido procentuālie nodokļi atbilstoši preces vērtībai, |
| --- | --- |

(117)

No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāturpina piemērot antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido procentuālie nodokļi atbilstoši preces vērtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2849 90 30 un ex 3824 30 00 (15) (Taric kods 3824300010).

2.   Maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, par 1. punktā minētajiem ražojumiem ir 33 %.

3.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 21. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 264, 27.9.1990., 7. lpp.

2

(3)  OV L 264, 27.9.1990., 59. lpp.

3

(4)  OV L 248, 23.9.1994., 8. lpp.

4

(5)  OV L 64, 22.3.1995., 1. lpp.

5

(6)  OV L 111, 9.4.1998., 1. lpp.

6

(7)  OV L 395, 31.12.2004., 56. lpp.

7

(8)  OV L 202, 3.8.2005., 1. lpp.

8

(9)  OV C 115, 20.5.2009., 18. lpp.

9

(10)  OV C 322, 30.12.2009., 23. lpp.

10

(11)  Konfidencialitātes apsvērumu dēļ precīzu procentuālo daļu neizpauž.

11

(12)  Padomes Regula (EK) Nr. 1275/2005 (2005. gada 26. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2268/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu (OV L 202, 3.8.2005., 1. lpp.).

12

(13)  Sk. Regulas (EK) Nr. 2268/2004 65. apsvērumu.

13

(14)  Sk. Regulas (EK) Nr. 2268/2004 101. apsvērumu.

14

(15)  Daļiņas nav regulāras, kā arī nav plūstošas atšķirībā no “presēšanai gatavā pulvera” daļiņām, kas ir sfēriskas vai granulveida, viendabīgas un brīvi plūstošas. Plūstamības trūkumu var mērīt un noteikt, izmantojot kalibrētu piltuvi, piemēram, HALL caurplūdes mērītāju, kas atbilst standartam ISO 4490.

15

HALL

---

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/13

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 288/2011

(2011. gada 23. marts),

ar ko īsteno 16. panta 1. un 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 204/2011 (2011. gada 2. marts) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1) un jo īpaši tās 16. panta 1. un 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 2. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 2. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2011. gada 17. martā pieņēma Rezolūciju ANO DPR 1973 (2011), ar ko paplašināja darbības jomu ierobežojošiem pasākumiem, kuri noteikti ar Rezolūciju ANO DPR 1970 (2011), un ieviesa papildu ierobežojošus pasākumus pret Lībiju. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2011. gada 17. martā pieņēma Rezolūciju ANO DPR 1973 (2011), ar ko paplašināja darbības jomu ierobežojošiem pasākumiem, kuri noteikti ar Rezolūciju ANO DPR 1970 (2011), un ieviesa papildu ierobežojošus pasākumus pret Lībiju.

| (3) | Būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 204/2011 II un III pielikumā izklāstītie saraksti ar personām un vienībām, kam piemēroti ierobežojoši pasākumi, |
| --- | --- |

(3)

Būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 204/2011 II un III pielikumā izklāstītie saraksti ar personām un vienībām, kam piemēroti ierobežojoši pasākumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 204/2011 II un III pielikumu aizstāj ar tekstu, kas izklāstīts attiecīgi šīs regulas I un II pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 23. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Regulas 6. panta 1. punktā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts

| 1. | QADHAFI, Aisha Muammar


  Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI meita. Cieši saistīta ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI meita. Cieši saistīta ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar


  Pases numurs: B/002210. Dzimšanas datums: 20.9.1975. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Pases numurs: B/002210. Dzimšanas datums: 20.9.1975. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar


  Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar


  Dzimšanas datums: 1942. Dzimšanas vieta: Sirte, Lībija.
  Revolūcijas vadonis, bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par rīkojumu apspiest demonstrācijas un par cilvēktiesību pārkāpumiem.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Dzimšanas datums: 1942. Dzimšanas vieta: Sirte, Lībija.

Revolūcijas vadonis, bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par rīkojumu apspiest demonstrācijas un par cilvēktiesību pārkāpumiem.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 5. | QADHAFI, Mutassim


  Dzimšanas datums: 1976. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.
  Nacionālās drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Dzimšanas datums: 1976. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Nacionālās drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam



  Qadhafi fonda direktors. Pases numurs: B014995. Dzimšanas datums: 25.6.1972. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija. Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu. Uzkurinoši publiski izteikumi, kas rosina uz vardarbību pret demonstrantiem.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

Qadhafi fonda direktors. Pases numurs: B014995. Dzimšanas datums: 25.6.1972. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija. Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu. Uzkurinoši publiski izteikumi, kas rosina uz vardarbību pret demonstrantiem.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar


  Ārējās drošības organizācijas direktors. Režīmam lojāla persona. Ārējās izlūkošanas aģentūras vadītājs.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

Ārējās drošības organizācijas direktors. Režīmam lojāla persona. Ārējās izlūkošanas aģentūras vadītājs.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 8. | JABIR, ģenerālmajors Abu Bakr Yunis


  Dzimšanas datums: 1952. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.
  Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

8.

JABIR, ģenerālmajors Abu Bakr Yunis

Dzimšanas datums: 1952. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.

Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed


  Dzimšanas datums: 1956. Dzimšanas vieta: Khoms.
  Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistīts ar revolucionārajām komitejām. Bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un vardarbībā.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Dzimšanas datums: 1956. Dzimšanas vieta: Khoms.

Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistīts ar revolucionārajām komitejām. Bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un vardarbībā.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar


  Dzimšanas datums: 1970. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Dzimšanas datums: 1970. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 11. | QADHAFI, Saadi


  Pases numurs: 014797. Dzimšanas datums: 25.5.1973. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.
  Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Pases numurs: 014797. Dzimšanas datums: 25.5.1973. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību komandieris.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab


  Dzimšanas datums: 1982. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Dzimšanas datums: 1982. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieši saistīts ar režīmu.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 13. | AL-SENUSSI, pulkvedis Abdullah


  Dzimšanas datums: 1949. Dzimšanas vieta: Sudāna.
  Militārā izlūkdienesta direktors. Militārā izlūkdienesta dalība demonstrāciju apspiešanā. Tiek turēts aizdomās par to, ka bijis iesaistīts slaktiņā Abu Selim cietumā. Notiesāts in absentia par UTA lidmašīnas (UTA flight) spridzināšanu. Muammar QADHAFI svainis.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

13.

AL-SENUSSI, pulkvedis Abdullah

Dzimšanas datums: 1949. Dzimšanas vieta: Sudāna.

Militārā izlūkdienesta direktors. Militārā izlūkdienesta dalība demonstrāciju apspiešanā. Tiek turēts aizdomās par to, ka bijis iesaistīts slaktiņā Abu Selim cietumā. Notiesāts in absentia par UTA lidmašīnas (UTA flight) spridzināšanu. Muammar QADHAFI svainis.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

Vienības

| 1. | Lībijas Centrālā banka (Central Bank of Libya)

  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.) |
| --- | --- |

1.

Lībijas Centrālā banka (Central Bank of Libya)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.)

| 2. | Lībijas Ieguldījumu iestāde (Libyan Investment Authority)

  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  Cits nosaukums: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No.99 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.) |
| --- | --- |

2.

Lībijas Ieguldījumu iestāde (Libyan Investment Authority)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

Cits nosaukums: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No.99 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.)

| 3. | Lībijas Ārzemju banka (Libyan Foreign Bank)


  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.) |
| --- | --- |

3.

Lībijas Ārzemju banka (Libyan Foreign Bank)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.)

| 4. | Lībijas Āfrikas ieguldījumu portfelis (Libya Africa Investment Portfolio)

  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, Libya
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.) |
| --- | --- |

4.

Lībijas Āfrikas ieguldījumu portfelis (Libya Africa Investment Portfolio)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.)

| 5. | Lībijas Nacionālā naftas korporācija (Libyan National Oil Corporation)

  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  Bashir Saadwi Street, Tripoli, Tarabulus, Libya
  ANO norādes datums: 17.3.2011.” |
| --- | --- |

5.

Lībijas Nacionālā naftas korporācija (Libyan National Oil Corporation)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

ANO norādes datums: 17.3.2011.”

---

II PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

6. panta 2. punktā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksts

| | Uzvārds, vārds | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Datums, kad iekļauts sarakstā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, pulkvedis Mas’ud | Amats – bruņoto spēku komandieris | Bruņoto spēku 3. virspavēlnieks. Nozīmīga loma militārajā izlūkošanā. | 28.2.2011. |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Amats – pretterorisma vadītājs, Ārējās drošības organizācija
  Dzimšanas gads – 1952
  Dzimšanas vieta – Tripole, Lībija. | Ievērojams Revolucionārās komitejas dalībnieks. Tuvs Muammar QADHAFI līdzgaitnieks. | 28.2.2011. |
| 3. | ABU SHAARIYA | Amats – Priekšnieka vietnieks, Ārējās drošības organizācija | Režīma augsta amatpersona. Muammar QADHAFI svainis. | 28.2.2011. |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Amats – Militārā izlūkdienesta direktora vietnieks. | Režīma augsta amatpersona. | 28.2.2011. |
| 5. | ASHKAL, Omar | Amats – vadītājs, revolucionāro komiteju kustība
  Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija. | Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā. | 28.2.2011. |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Amats – Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs
  Pase Nr. B010574
  Dzimšanas datums – 01.07.1950 | Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā. | 28.2.2011. |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Amats – Muammar QADHAFI personiskās drošības dienesta vadītājs.
  Dzimšanas gads – 1946
  Dzimšanas vieta – Houn, Lībija. | Atbildīgais ar režīma drošības jautājumiem Pazīstams ar to, ka vardarbīgi vērsies pret disidentiem. | 28.2.2011. |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Dzimšanas gads – 1952
  Dzimšanas vieta – Ēģipte | Muammar QADHAFI brālēns. Uzskata, ka kopš 1995. gada viņš ir komandējis armijas elites bataljonu, kas bija atbildīgs par Qadhafi personisko aizsardzību, un ieņēmis nozīmīgu amatu Ārējās drošības organizācijā. Viņš ir bijis iesaistīts operāciju plānošanā pret lībiešu disidentiem ārzemēs un bijis tieši iesaistīts teroristiskās darbībās. | 28.2.2011. |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Dzimšanas gads – 1948
  Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija. | Muammar QADHAFI brālēns. Astoņdesmitajos gados Sayyid bija iesaistīts disidentu slepkavošanas kampaņā, uzskata, ka viņš atbildīgs par vairākām slepkavībām Eiropā. Uzskata, ka viņš saistīts arī ar ieroču sagādi. | 28.2.2011. |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Dzimšanas gads – 1952
  Dzimšanas vieta – Al Bayda, Lībija | Muammar QADHAFI sieva
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 11. | SALEH, Bachir | Dzimšanas gads – 1946
  Dzimšanas vieta – Traghen | Prezidenta kabineta vadītājs.
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 12. | Ģenerālis TOHAMI, Khaled | Dzimšanas gads – 1946
  Dzimšanas vieta – Genzur | Iekšējās drošības biroja direktors.
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Dzimšanas datums – 1949. gada 1. jūlijs
  Dzimšanas vieta –Al-Bayda | Ārējās drošības biroja izlūkošanas direktors.
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Dzimšanas datums– 1970. gada 29. marts, Austrijas pilsonis (pases Nr. P1362998, derīga no 2006. gada 6. novembra līdz 2016. gada 5. novembrim | Cieša saistība ar režīmu; ir Lībijas Ieguldījumu iestādes (Libyan Investment Authority) izpilddirektora vietnieks, Nacionālās naftas korporācijas (National Oil Corporation) valdes loceklis un Pirmās enerģijas bankas (First Energy Bank) Bahreinā priekšsēdētāja vietnieks | 10.3.2011. |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Vispārējā tautas kongresa ģenerālsekretārs; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Ministru prezidents pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Veselības un vides ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Dzimšanas gads – 1935 | Plānošanas un finanšu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Dzimšanas gads – 1949
  Dzimšanas vieta – Al-Azizia (pie Tripoles) | Rūpniecības, ekonomikas un tirdzniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Lauksaimniecības un dzīvnieku un jūras resursu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā | 21.3.2011. |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Sociālo lietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Izglītības, augstākās izglītības un pētniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Transporta ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Ārlietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Pulkveža Kadhafi tuvs līdzstrādnieks, liela nozīme drošības dienestos un bijušais radio un televīzijas direktors; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |

Uzvārds, vārds

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Datums, kad iekļauts sarakstā

1.

ABDULHAFIZ, pulkvedis Mas’ud

Amats – bruņoto spēku komandieris

Bruņoto spēku 3. virspavēlnieks. Nozīmīga loma militārajā izlūkošanā.

28.2.2011.

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Amats – pretterorisma vadītājs, Ārējās drošības organizācija

Dzimšanas gads – 1952

Dzimšanas vieta – Tripole, Lībija.

Ievērojams Revolucionārās komitejas dalībnieks. Tuvs Muammar QADHAFI līdzgaitnieks.

28.2.2011.

3.

ABU SHAARIYA

Amats – Priekšnieka vietnieks, Ārējās drošības organizācija

Režīma augsta amatpersona. Muammar QADHAFI svainis.

28.2.2011.

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Amats – Militārā izlūkdienesta direktora vietnieks.

Režīma augsta amatpersona.

28.2.2011.

5.

ASHKAL, Omar

Amats – vadītājs, revolucionāro komiteju kustība

Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija.

Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā.

28.2.2011.

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Amats – Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs

Pase Nr. B010574

Dzimšanas datums – 01.07.1950

Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā.

28.2.2011.

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Amats – Muammar QADHAFI personiskās drošības dienesta vadītājs.

Dzimšanas gads – 1946

Dzimšanas vieta – Houn, Lībija.

Atbildīgais ar režīma drošības jautājumiem Pazīstams ar to, ka vardarbīgi vērsies pret disidentiem.

28.2.2011.

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Dzimšanas gads – 1952

Dzimšanas vieta – Ēģipte

Muammar QADHAFI brālēns. Uzskata, ka kopš 1995. gada viņš ir komandējis armijas elites bataljonu, kas bija atbildīgs par Qadhafi personisko aizsardzību, un ieņēmis nozīmīgu amatu Ārējās drošības organizācijā. Viņš ir bijis iesaistīts operāciju plānošanā pret lībiešu disidentiem ārzemēs un bijis tieši iesaistīts teroristiskās darbībās.

28.2.2011.

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Dzimšanas gads – 1948

Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija.

Muammar QADHAFI brālēns. Astoņdesmitajos gados Sayyid bija iesaistīts disidentu slepkavošanas kampaņā, uzskata, ka viņš atbildīgs par vairākām slepkavībām Eiropā. Uzskata, ka viņš saistīts arī ar ieroču sagādi.

28.2.2011.

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Dzimšanas gads – 1952

Dzimšanas vieta – Al Bayda, Lībija

Muammar QADHAFI sieva

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

11.

SALEH, Bachir

Dzimšanas gads – 1946

Dzimšanas vieta – Traghen

Prezidenta kabineta vadītājs.

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

12.

Ģenerālis TOHAMI, Khaled

Dzimšanas gads – 1946

Dzimšanas vieta – Genzur

Iekšējās drošības biroja direktors.

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Dzimšanas datums – 1949. gada 1. jūlijs

Dzimšanas vieta –Al-Bayda

Ārējās drošības biroja izlūkošanas direktors.

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

14.

ZARTI, Mustafa

Dzimšanas datums– 1970. gada 29. marts, Austrijas pilsonis (pases Nr. P1362998, derīga no 2006. gada 6. novembra līdz 2016. gada 5. novembrim

Cieša saistība ar režīmu; ir Lībijas Ieguldījumu iestādes (Libyan Investment Authority) izpilddirektora vietnieks, Nacionālās naftas korporācijas (National Oil Corporation) valdes loceklis un Pirmās enerģijas bankas (First Energy Bank) Bahreinā priekšsēdētāja vietnieks

10.3.2011.

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Vispārējā tautas kongresa ģenerālsekretārs; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Ministru prezidents pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Veselības un vides ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Dzimšanas gads – 1935

Plānošanas un finanšu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Dzimšanas gads – 1949

Dzimšanas vieta – Al-Azizia (pie Tripoles)

Rūpniecības, ekonomikas un tirdzniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Lauksaimniecības un dzīvnieku un jūras resursu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā

21.3.2011.

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Sociālo lietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Izglītības, augstākās izglītības un pētniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Transporta ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Ārlietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

25.

MANSOUR, Abdallah

Pulkveža Kadhafi tuvs līdzstrādnieks, liela nozīme drošības dienestos un bijušais radio un televīzijas direktors; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

Vienības

| | Nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Datums, kad iekļauts sarakstā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB) | Tajora, Tripole, Lībija
  Tiesību akta numurs: 60/2006, pieņēmusi Lībijas Vispārējā tautas komiteja
  Tālr.: +218 21 369 1840
  Fakss: +218 21 369 6447
  http://www.hib.org.ly | Ir Mouammar Kadhafi un viņa ģimenes kontrolē un ir iespējamais viņa režīma finansēšanas avots | 10.3.2011. |
| 2. | Ekonomiskās un sociālās attīstības fonds (FDES) | Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libya-Tripoli |
| Tālr.: +218 21 490 8893 - |
| Fakss: +218 21 491 8893 – |
| E-pasts: info@esdf.ly |

Nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Datums, kad iekļauts sarakstā

1.

Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB)

Tajora, Tripole, Lībija

Tiesību akta numurs: 60/2006, pieņēmusi Lībijas Vispārējā tautas komiteja

Tālr.: +218 21 369 1840

Fakss: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Ir Mouammar Kadhafi un viņa ģimenes kontrolē un ir iespējamais viņa režīma finansēšanas avots

10.3.2011.

2.

Ekonomiskās un sociālās attīstības fonds (FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libya-Tripoli

Tālr.: +218 21 490 8893 -

Fakss: +218 21 491 8893 –

E-pasts: info@esdf.ly

Ir Mouammar Kadhafi režīma kontrolē un ir viņa iespējamais finansēšanas avots

21.3.2011.

3.

Libyan Arab African Investment Company - LAAICO

Tīmekļa vietne: http://www.laaico.com

Sabiedrība ir izveidota 1981. gadā

| 76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya |
| --- |
| Tālr.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| Fakss: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| E-pasts: info@laaico.com |

76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya

Tālr.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

Fakss: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

E-pasts: info@laaico.com

Ir Mouammar Kadhafi režīma kontrolē un ir viņa iespējamais finansēšanas avots

21.3.2011.

4.

Qadhafi fonds labdarības organizācijām un attīstībai

Administrācijas kontaktinformācija: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBYE

Tālrunis: (+218) 214778301 -

Fakss: (+218) 214778766;

E-pasts: info@gicdf.org

Ir Mouammar Kadhafi režīma kontrolē un ir viņa iespējamais finansēšanas avots

21.3.2011.

5.

Waatassimou fonds

Galvenā mītne ir Tripolē

Ir Mouammar Kadhafi režīma kontrolē un ir viņa iespējamais finansēšanas avots

21.3.2011.

6.

Lībijas radio un televīzijas galvenais birojs

Kontaktinformācija:

tālr.: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

fakss: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

E-pasts: info@ljbc.net

Sabiedrības kūdīšana uz naidu un vardarbību, piedaloties dezinformēšanas kampaņās par represijām pret demonstrantiem

21.3.2011.

7.

Revolūcijas gvardes korpuss

Piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

8.

National Commercial Bank

| Orouba Street |
| --- |
| AlBayda, |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-361-2429 |
| Fakss: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

AlBayda,

Libya

Tālr.: +218 21-361-2429

Fakss: +218 21-446-705

www.ncb.ly

National Commercial Bank ir Lībijas komercbanka. Banka ir dibināta 1970. gadā, un tās galvenā mītne ir Albajadā, Lībijā. Tai ir mītnes Tripolē un Albajadā, kā arī tai ir filiāles Lībijā. Tā ir pilnīgā valsts īpašumā un ir iespējamais režīma finansēšanas avots.

21.3.2011.

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| Fakss: +218 21-444-2476 + 218 21-333-2505 |
| E-pasts: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Tīmekļa vietne: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tālr.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

Fakss: +218 21-444-2476 + 218 21-333-2505

E-pasts: info@gumhouria-bank.com.ly

Tīmekļa vietne: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria Bank ir Lībijas komercbanka. Banka ir izveidota 2008. gadā, apvienojoties Al Ummah un Gumhouria bankām. Tā ir pilnīgā valsts īpašumā un ir iespējamais režīma finansēšanas avots.

21.3.2011.

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-379-0022 |
| Fakss: +218 21-333-7922 |
| E-pasts: info@saharabank.com.ly |
| Tīmekļa vietne: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tālr.: +218 21-379-0022

Fakss: +218 21-333-7922

E-pasts: info@saharabank.com.ly

Tīmekļa vietne: www.saharabank.com.ly

Sahara Bank ir Lībijas komercbanka. Tā par 81 % ir valsts īpašumā un ir iespējamais režīma finansēšanas avots.

21.3.2011.

11.

Azzawia ( Azawiya) Refining

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libya |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libya

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.

12.

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libya |
| Tālr: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Fakss: +218 21-360-5174 |
| E-pasts: info@raslanuf.ly |
| Tīmekļa vietne: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libya

Tālr: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Fakss: +218 21-360-5174

E-pasts: info@raslanuf.ly

Tīmekļa vietne: www.raslanuf.ly

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.

13.

Brega

| Head Office: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Tālr.: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Fakss: 3610818 |
| Telekss: 30460 / 30461 / 30462 |

Head Office: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Tālr.: 2 – 625021-023 / 3611222

Fakss: 3610818

Telekss: 30460 / 30461 / 30462

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.

14.

Sirte Oil Company

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Fakss: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| E-pasts: info@soc.com.ly |
| Tīmekļa vietne: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tālr.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Fakss: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

E-pasts: info@soc.com.ly

Tīmekļa vietne: www.soc.com.ly

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.

15.

Waha Oil Company

| Waha Oil Company |
| --- |
| Office Location: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libya |
| Pasta adrese: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-3331116 |
| Fakss: +218 21-3337169 |
| Telekss: 21058 |

Waha Oil Company

Office Location: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libya

Pasta adrese: P.O. Box 395

Tripoli

Libya

Tālr.: +218 21-3331116

Fakss: +218 21-3337169

Telekss: 21058

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.”

---

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/21

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 289/2011

(2011. gada 23. marts),

ar kuru labo tekstu ungāru valodā Regulai (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 īstenošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta a), aa), c), d) f), j), k) un l) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 1272/2009 (2) ungāru valodas tekstā ir divas kļūdas, kas jāizlabo, labojumiem stājoties spēkā no Regulas (ES) Nr. 1272/2009 piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 1272/2009 (2) ungāru valodas tekstā ir divas kļūdas, kas jāizlabo, labojumiem stājoties spēkā no Regulas (ES) Nr. 1272/2009 piemērošanas dienas.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

(Attiecas tikai uz ungāru valodas redakciju.)

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 23. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 349, 29.12.2009., 1. lpp.

2

---

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 290/2011

(2011. gada 23. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 24. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 23. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | ET | 73,9 |
| IL | 82,8 |
| MA | 53,7 |
| TN | 115,9 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 81,6 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 158,6 |
| 0709 90 70 | MA | 39,2 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 74,6 |
| 0805 10 20 | EG | 54,1 |
| IL | 78,1 |
| MA | 53,8 |
| TN | 51,1 |
| TR | 74,0 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| MA | 45,2 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 55,1 |
| 0808 10 80 | AR | 91,7 |
| BR | 88,0 |
| CA | 88,7 |
| CL | 99,7 |
| CN | 84,0 |
| MK | 50,2 |
| US | 143,1 |
| UY | 66,1 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 90,0 |
| 0808 20 50 | AR | 92,8 |
| CL | 83,9 |
| CN | 56,3 |
| US | 79,9 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 82,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

ET

73,9

IL

82,8

MA

53,7

TN

115,9

TR

81,7

ZZ

81,6

0707 00 05

EG

170,1

TR

147,0

ZZ

158,6

0709 90 70

MA

39,2

TR

109,9

ZZ

74,6

0805 10 20

EG

54,1

IL

78,1

MA

53,8

TN

51,1

TR

74,0

ZZ

62,2

0805 50 10

EG

66,4

MA

45,2

TR

53,6

ZZ

55,1

0808 10 80

AR

91,7

BR

88,0

CA

88,7

CL

99,7

CN

84,0

MK

50,2

US

143,1

UY

66,1

ZA

98,4

ZZ

90,0

0808 20 50

AR

92,8

CL

83,9

CN

56,3

US

79,9

ZA

97,0

ZZ

82,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/24

---

PADOMES LĒMUMS 2011/178/KĀDP

(2011. gada 23. marts),

ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1), ar ko īsteno Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 1970 (2011). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1), ar ko īsteno Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 1970 (2011).

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2011. gada 17. martā pieņēma ANO DPR 1973 (2011), ar ko paplašināja ierobežojošo pasākumu darbības jomu, kuri noteikti ANO DPR 1970 (2011), un ieviesa papildu ierobežojošus pasākumus pret Lībiju. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2011. gada 17. martā pieņēma ANO DPR 1973 (2011), ar ko paplašināja ierobežojošo pasākumu darbības jomu, kuri noteikti ANO DPR 1970 (2011), un ieviesa papildu ierobežojošus pasākumus pret Lībiju.

| (3) | Lēmums 2011/137/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums 2011/137/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ir vajadzīga turpmāka Eiropas Savienības rīcība, lai īstenotu dažus pasākumus, |
| --- | --- |

(4)

Ir vajadzīga turpmāka Eiropas Savienības rīcība, lai īstenotu dažus pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2011/137/KĀDP groza šādi:

| 1) | pievieno šādu pantu:
  “3.a pants
  1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu to jurisdikcijā esošiem gaisa kuģiem atrasties Lībijas gaisa telpā, ar mērķi palīdzēt aizsargāt civiliedzīvotājus.
  2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz lidojumiem, kuri veikti tikai humānos nolūkos, piemēram, lai sniegtu palīdzību vai atvieglotu palīdzības sniegšanu, tostarp attiecībā uz medicīnas preču piegādi, pārtiku, humānās palīdzības sniedzējiem un saistītu palīdzību, vai – lai no Lībijas evakuētu citu valstu pilsoņus; minētais punkts neattiecas arī uz lidojumiem, kas atļauti ar ANO DPR 1973 (2011) 4. vai 8. punktu, vai citiem lidojumiem, kurus dalībvalstis, rīkojoties saskaņā ar ANO DPR 1973 (2011) 8. punktā piešķirto atļauju, uzskata par vajadzīgiem Lībijas iedzīvotāju labā.”; |
| --- | --- |

1)

pievieno šādu pantu:

“3.a pants

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu to jurisdikcijā esošiem gaisa kuģiem atrasties Lībijas gaisa telpā, ar mērķi palīdzēt aizsargāt civiliedzīvotājus.

2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz lidojumiem, kuri veikti tikai humānos nolūkos, piemēram, lai sniegtu palīdzību vai atvieglotu palīdzības sniegšanu, tostarp attiecībā uz medicīnas preču piegādi, pārtiku, humānās palīdzības sniedzējiem un saistītu palīdzību, vai – lai no Lībijas evakuētu citu valstu pilsoņus; minētais punkts neattiecas arī uz lidojumiem, kas atļauti ar ANO DPR 1973 (2011) 4. vai 8. punktu, vai citiem lidojumiem, kurus dalībvalstis, rīkojoties saskaņā ar ANO DPR 1973 (2011) 8. punktā piešķirto atļauju, uzskata par vajadzīgiem Lībijas iedzīvotāju labā.”;

| 2) | lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Saskaņā ar savām valsts iestādēm un tiesību aktiem un atbilstīgi starptautiskām tiesībām, jo īpaši ar jūras tiesībām un atbilstīgiem starptautiskiem nolīgumiem civilās aviācijas jomā, dalībvalstis savā teritorijā, tostarp jūras ostās un lidostās, un atklātā jūrā, inspicē visus kuģus un gaisa kuģus, kas izbrauc/izlido uz Lībiju un kas iebrauc/ielido no Lībijas, ja to rīcībā ir informācija, kas dod pietiekamu pamatu uzskatīt, ka šādu kuģu un gaisa kuģu kravā ir priekšmeti, kuru piegāde, pārdošana, nodošana vai eksportēšana saskaņā ar šo lēmumu ir aizliegta.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Saskaņā ar savām valsts iestādēm un tiesību aktiem un atbilstīgi starptautiskām tiesībām, jo īpaši ar jūras tiesībām un atbilstīgiem starptautiskiem nolīgumiem civilās aviācijas jomā, dalībvalstis savā teritorijā, tostarp jūras ostās un lidostās, un atklātā jūrā, inspicē visus kuģus un gaisa kuģus, kas izbrauc/izlido uz Lībiju un kas iebrauc/ielido no Lībijas, ja to rīcībā ir informācija, kas dod pietiekamu pamatu uzskatīt, ka šādu kuģu un gaisa kuģu kravā ir priekšmeti, kuru piegāde, pārdošana, nodošana vai eksportēšana saskaņā ar šo lēmumu ir aizliegta.”;

| 3) | lēmumam pievieno šādu pantu:
  “4.a pants
  1.   Dalībvalstis visiem Lībijā reģistrētiem gaisa kuģiem vai gaisa kuģiem, kuri atrodas Lībijas valstspiederīgo vai uzņēmumu īpašumā vai kurus izmanto Lībijas valstspiederīgie vai uzņēmumi, liedz pacelties, nolaisties vai šķērsot to teritoriju, ja vien Sankciju komiteja nav iepriekš apstiprinājusi attiecīgo lidojumu vai ja tā nav avārijas nosēšanās.
  2.   Dalībvalstis liedz visiem gaisa kuģiem pacelties, nolaisties vai šķērsot to teritoriju, ja to rīcībā ir informācija, kas dod pietiekamu pamatu uzskatīt, ka minētajā gaisa kuģī atrodas priekšmeti, kuru piegāde, pārdošana, nodošana vai eksportēšana saskaņā ar šo lēmumu ir aizliegta, tostarp – ja ar to tiek pārvadāti bruņoti algotņi, izņemot avārijas nosēšanos.”; |
| --- | --- |

3)

lēmumam pievieno šādu pantu:

“4.a pants

1.   Dalībvalstis visiem Lībijā reģistrētiem gaisa kuģiem vai gaisa kuģiem, kuri atrodas Lībijas valstspiederīgo vai uzņēmumu īpašumā vai kurus izmanto Lībijas valstspiederīgie vai uzņēmumi, liedz pacelties, nolaisties vai šķērsot to teritoriju, ja vien Sankciju komiteja nav iepriekš apstiprinājusi attiecīgo lidojumu vai ja tā nav avārijas nosēšanās.

2.   Dalībvalstis liedz visiem gaisa kuģiem pacelties, nolaisties vai šķērsot to teritoriju, ja to rīcībā ir informācija, kas dod pietiekamu pamatu uzskatīt, ka minētajā gaisa kuģī atrodas priekšmeti, kuru piegāde, pārdošana, nodošana vai eksportēšana saskaņā ar šo lēmumu ir aizliegta, tostarp – ja ar to tiek pārvadāti bruņoti algotņi, izņemot avārijas nosēšanos.”;

| 4) | lēmuma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai to teritorijā neieceļotu un lai to robežas nešķērsotu:






  a) | personas, kas uzskaitītas ANO DPR 1970 (2011) I pielikumā, un citas personas, ko sarakstā iekļāvusi ANO Drošības padome vai Komiteja saskaņā ar ANO DPR 1970 (2011) 22. punktu un ANO DPR 1973 (2011) 23. punktu un kuras uzskaitītas šā lēmuma I pielikumā; |
| --- | --- | --- |

4)

lēmuma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai to teritorijā neieceļotu un lai to robežas nešķērsotu:

a)

personas, kas uzskaitītas ANO DPR 1970 (2011) I pielikumā, un citas personas, ko sarakstā iekļāvusi ANO Drošības padome vai Komiteja saskaņā ar ANO DPR 1970 (2011) 22. punktu un ANO DPR 1973 (2011) 23. punktu un kuras uzskaitītas šā lēmuma I pielikumā;

| b) | personas, uz kurām neattiecas šā lēmuma I pielikums, bet kuras ir iesaistītas vai līdzdarbojas būtisku cilvēktiesību pārkāpumu pret Lībijas iedzīvotājiem pasūtīšanā, kontrolēšanā vai citādā vadīšanā, tostarp iesaistoties vai līdzdarbojoties tādu uzbrukumu civiliedzīvotājiem un civiliem objektiem, tostarp gaisa uzlidojumu, plānošanā, vadīšanā, pasūtīšanā vai veikšanā, kuri ir pretrunā ar starptautiskajām tiesībām, vai personas, kas darbojas viņu vārdā vai viņu uzdevumā, vai viņu vadībā, kā uzskaitīts šā lēmuma II pielikumā.”; |
| --- | --- |

b)

personas, uz kurām neattiecas šā lēmuma I pielikums, bet kuras ir iesaistītas vai līdzdarbojas būtisku cilvēktiesību pārkāpumu pret Lībijas iedzīvotājiem pasūtīšanā, kontrolēšanā vai citādā vadīšanā, tostarp iesaistoties vai līdzdarbojoties tādu uzbrukumu civiliedzīvotājiem un civiliem objektiem, tostarp gaisa uzlidojumu, plānošanā, vadīšanā, pasūtīšanā vai veikšanā, kuri ir pretrunā ar starptautiskajām tiesībām, vai personas, kas darbojas viņu vārdā vai viņu uzdevumā, vai viņu vadībā, kā uzskaitīts šā lēmuma II pielikumā.”;

| 5) | lēmuma 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi, kuri tieši vai netieši pieder vai kurus tieši vai netieši kontrolē:






  a) | personas un vienības, kas uzskaitītas ANO DPR 1970 (2011) II pielikumā, un citas personas un vienības, ko sarakstā iekļāvusi ANO Drošības padome vai Komiteja saskaņā ar ANO DPR 1970 (2011) 22. punktu un ANO DPR 1973 (2011) 19. un 23. punktu, kuras uzskaitītas šā lēmuma III pielikumā; |
| --- | --- | --- |

5)

lēmuma 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi, kuri tieši vai netieši pieder vai kurus tieši vai netieši kontrolē:

a)

personas un vienības, kas uzskaitītas ANO DPR 1970 (2011) II pielikumā, un citas personas un vienības, ko sarakstā iekļāvusi ANO Drošības padome vai Komiteja saskaņā ar ANO DPR 1970 (2011) 22. punktu un ANO DPR 1973 (2011) 19. un 23. punktu, kuras uzskaitītas šā lēmuma III pielikumā;

| b) | personas un vienības, uz kurām neattiecas šā lēmuma III pielikums, bet kuras ir iesaistītas vai līdzdarbojas nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu pret Lībijas iedzīvotājiem pasūtīšanā, kontrolēšanā vai citādā vadīšanā, tostarp iesaistoties vai līdzdarbojoties tādu uzbrukumu civiliedzīvotājiem un civilajiem objektiem, tostarp gaisa uzlidojumu, plānošanā, vadīšanā, pasūtīšanā vai veikšanā, kuri ir pretrunā ar starptautiskajām tiesībām; vai Lībijas iestādes vai personas, vai vienības, kuras ir pārkāpušas vai palīdzējušas pārkāpt ANO DPR 1970 (2011) vai šā lēmuma noteikumus, vai personas vai vienības, kas darbojas viņu vārdā vai viņu vadībā, vai vienības, kas tām pieder vai ko tās kontrolē, vai kas pieder III pielikumā uzskaitītajām personām vai ko šīs personas kontrolē, kā uzskaitīts |
| --- | --- |

b)

personas un vienības, uz kurām neattiecas šā lēmuma III pielikums, bet kuras ir iesaistītas vai līdzdarbojas nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu pret Lībijas iedzīvotājiem pasūtīšanā, kontrolēšanā vai citādā vadīšanā, tostarp iesaistoties vai līdzdarbojoties tādu uzbrukumu civiliedzīvotājiem un civilajiem objektiem, tostarp gaisa uzlidojumu, plānošanā, vadīšanā, pasūtīšanā vai veikšanā, kuri ir pretrunā ar starptautiskajām tiesībām; vai Lībijas iestādes vai personas, vai vienības, kuras ir pārkāpušas vai palīdzējušas pārkāpt ANO DPR 1970 (2011) vai šā lēmuma noteikumus, vai personas vai vienības, kas darbojas viņu vārdā vai viņu vadībā, vai vienības, kas tām pieder vai ko tās kontrolē, vai kas pieder III pielikumā uzskaitītajām personām vai ko šīs personas kontrolē, kā uzskaitīts

šā lēmuma IV pielikumā.”;

| 6) | lēmuma 6. pantā pievieno šādu punktu:
  “4.a   Attiecībā uz šā lēmuma IV pielikumā minētajām personām un vienībām izņēmumi pieļaujami arī gadījumos, ja līdzekļi un saimnieciskie resursi ir vajadzīgi humānos nolūkos, piemēram, lai sniegtu palīdzību vai atvieglotu palīdzības sniegšanu, tostarp attiecībā uz medicīnas preču piegādi, pārtiku, elektroenerģijas apgādi, humānās palīdzības sniedzējiem un ar tiem saistītu palīdzību, vai – lai no Lībijas evakuētu citu valstu pilsoņus.”; |
| --- | --- |

6)

lēmuma 6. pantā pievieno šādu punktu:

“4.a   Attiecībā uz šā lēmuma IV pielikumā minētajām personām un vienībām izņēmumi pieļaujami arī gadījumos, ja līdzekļi un saimnieciskie resursi ir vajadzīgi humānos nolūkos, piemēram, lai sniegtu palīdzību vai atvieglotu palīdzības sniegšanu, tostarp attiecībā uz medicīnas preču piegādi, pārtiku, elektroenerģijas apgādi, humānās palīdzības sniedzējiem un ar tiem saistītu palīdzību, vai – lai no Lībijas evakuētu citu valstu pilsoņus.”;

| 7) | lēmumam pievieno šādu pantu:
  “6.a pants
  Dalībvalstis nosaka pienākumu saviem valstspiederīgajiem, personām, kuras ir to jurisdikcijā, un sabiedrībām, kas izveidotas to teritorijā vai ir to jurisdikcijā, ievērot modrību, tām veicot darījumus ar vienībām, kuras ir izveidotas Lībijā vai ir Lībijas jurisdikcijā, un ar jebkādām privātpersonām un vienībām, kuras rīkojas to vārdā vai to vadībā, un vienībām, kuras ir to īpašumā vai kontrolē, ar mērķi nepieļaut darījumus, kas varētu sekmēt vardarbību un spēka pielietošanu pret civiliedzīvotājiem.” |
| --- | --- |

7)

lēmumam pievieno šādu pantu:

“6.a pants

Dalībvalstis nosaka pienākumu saviem valstspiederīgajiem, personām, kuras ir to jurisdikcijā, un sabiedrībām, kas izveidotas to teritorijā vai ir to jurisdikcijā, ievērot modrību, tām veicot darījumus ar vienībām, kuras ir izveidotas Lībijā vai ir Lībijas jurisdikcijā, un ar jebkādām privātpersonām un vienībām, kuras rīkojas to vārdā vai to vadībā, un vienībām, kuras ir to īpašumā vai kontrolē, ar mērķi nepieļaut darījumus, kas varētu sekmēt vardarbību un spēka pielietošanu pret civiliedzīvotājiem.”

2. pants

Ar šo Lēmuma 2011/137/KĀDP I, II, III un IV pielikumu attiecīgi aizstāj ar šā lēmuma I, II, III un IV pielikumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 23. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011., 53. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Lēmuma 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto personu saraksts

| 1. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed


  Pases numurs: B010574. Dzimšanas datums: 1.7.1950.
  Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs. Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Pases numurs: B010574. Dzimšanas datums: 1.7.1950.

Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs. Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 2. | DIBRI, Abdulqader Yusef


  Dzimšanas datums: 1946. Dzimšanas vieta: Houn, Lībija.

  Muammar QADHAFI personiskās drošības dienesta vadītājs. Atbildīgais par režīma drošības jautājumiem. Piedalījies pret disidentiem vērstā vardarbībā.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Dzimšanas datums: 1946. Dzimšanas vieta: Houn, Lībija.

Muammar QADHAFI personiskās drošības dienesta vadītājs. Atbildīgais par režīma drošības jautājumiem. Piedalījies pret disidentiem vērstā vardarbībā.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 3. | DORDA, Abu Zayd Umar


  Ārējās drošības organizācijas direktors. Režīmam lojāla persona. Ārējās izlūkošanas aģentūras vadītājs.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

DORDA, Abu Zayd Umar

Ārējās drošības organizācijas direktors. Režīmam lojāla persona. Ārējās izlūkošanas aģentūras vadītājs.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 4. | JABIR, ģenerālmajors Abu Bakr Yunis


  Dzimšanas datums: 1952. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.
  Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

JABIR, ģenerālmajors Abu Bakr Yunis

Dzimšanas datums: 1952. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.

Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed


  Dzimšanas datums: 1956. Dzimšanas vieta: Khoms.
  Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajām komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un pret tiem vērstā vardarbībā.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Dzimšanas datums: 1956. Dzimšanas vieta: Khoms.

Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajām komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un pret tiem vērstā vardarbībā.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 6. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed


  Dzimšanas datums: 1948. Dzimšanas vieta: Sirta, Lībija.

  Muammar QADHAFI brālēns. Divdesmitā gadsimta 80. gados Sayyid bija iesaistīts disidentu noslepkavošanas operācijā un tiek uzskatīts par vainīgu vairākās slepkavībās Eiropā. Tiek uzskatīts, ka viņš bijis iesaistīts ieroču iepirkšanā.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Dzimšanas datums: 1948. Dzimšanas vieta: Sirta, Lībija.

Muammar QADHAFI brālēns. Divdesmitā gadsimta 80. gados Sayyid bija iesaistīts disidentu noslepkavošanas operācijā un tiek uzskatīts par vainīgu vairākās slepkavībās Eiropā. Tiek uzskatīts, ka viņš bijis iesaistīts ieroču iepirkšanā.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 7. | QADHAFI, Aisha Muammar


  Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

7.

QADHAFI, Aisha Muammar

Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 8. | QADHAFI, Hannibal Muammar


  Pases numurs: B/002210. Dzimšanas datums: 20.9.1975. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

8.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Pases numurs: B/002210. Dzimšanas datums: 20.9.1975. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 9. | QADHAFI, Khamis Muammar


  Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību vadīšana.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

QADHAFI, Khamis Muammar

Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību vadīšana.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar


  Dzimšanas datums: 1970. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Dzimšanas datums: 1970. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 11. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar


  Dzimšanas datums: 1942. Dzimšanas vieta: Sirta, Lībija.
  Revolūcijas vadītājs, bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par pavēlēm pret demonstrācijām vērst represijas, apsūdzēts cilvēktiesību pārkāpumos.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Dzimšanas datums: 1942. Dzimšanas vieta: Sirta, Lībija.

Revolūcijas vadītājs, bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par pavēlēm pret demonstrācijām vērst represijas, apsūdzēts cilvēktiesību pārkāpumos.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 12. | QADHAFI, Mutassim


  Dzimšanas datums: 1976. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.
  Valsts drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Mutassim

Dzimšanas datums: 1976. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Valsts drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 13. | QADHAFI, Saadi


  Pases numurs: 014797. Dzimšanas datums: 25.5.1973. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.
  Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrantu apspiešanā iesaistīto militāro vienību vadīšana.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

13.

QADHAFI, Saadi

Pases numurs: 014797. Dzimšanas datums: 25.5.1973. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Īpašo spēku komandieris. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrantu apspiešanā iesaistīto militāro vienību vadīšana.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 14. | QADHAFI, Saif al-Arab


  Dzimšanas datums: 1982. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

14.

QADHAFI, Saif al-Arab

Dzimšanas datums: 1982. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 15. | QADHAFI, Saif al-Islam


  Pases numurs: B014995. Dzimšanas datums: 25.6.1972. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Qadhafi fonda direktors. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Musinoši publiski paziņojumi, kuros pausti mudinājumi uz vardarbību pret demonstrantiem.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

15.

QADHAFI, Saif al-Islam

Pases numurs: B014995. Dzimšanas datums: 25.6.1972. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Qadhafi fonda direktors. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Musinoši publiski paziņojumi, kuros pausti mudinājumi uz vardarbību pret demonstrantiem.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 16. | AL-SENUSSI, pulkvedis Abdullah


  Dzimšanas datums: 1949. Dzimšanas vieta: Sudāna.
  Militārā izlūkdienesta direktors. Militārā izlūkdienesta dalība demonstrāciju apspiešanā. Tiek turēts aizdomās par saistību ar masveida slepkavošanu Abu Selim cietumā. In absentia notiesāts par UTA lidmašīnas (UTA Flight) uzspridzināšanu. Muammar QADHAFI svainis.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

16.

AL-SENUSSI, pulkvedis Abdullah

Dzimšanas datums: 1949. Dzimšanas vieta: Sudāna.

Militārā izlūkdienesta direktors. Militārā izlūkdienesta dalība demonstrāciju apspiešanā. Tiek turēts aizdomās par saistību ar masveida slepkavošanu Abu Selim cietumā. In absentia notiesāts par UTA lidmašīnas (UTA Flight) uzspridzināšanu. Muammar QADHAFI svainis.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 17. | AL QADHAFI, Quren Salih Quren


  Lībijas vēstnieks Čadā. No Čadas ir devies uz Sabu. Tieši iesaistīts režīma algotņu rekrutēšanā un koordinēšanā.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. |
| --- | --- |

17.

AL QADHAFI, Quren Salih Quren

Lībijas vēstnieks Čadā. No Čadas ir devies uz Sabu. Tieši iesaistīts režīma algotņu rekrutēšanā un koordinēšanā.

ANO norādes datums: 17.3.2011.

| 18. | AL KUNI, pulkvedis Amid Husain



  Ghat (Dienvidlībija) gubernators. Tieši iesaistīts algotņu rekrutēšanā.
  ANO norādes datums: 17.3.2011.” |
| --- | --- |

18.

AL KUNI, pulkvedis Amid Husain

Ghat (Dienvidlībija) gubernators. Tieši iesaistīts algotņu rekrutēšanā.

ANO norādes datums: 17.3.2011.”

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto personu saraksts

| | Uzvārds, vārds | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Datums, kad iekļauts sarakstā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, pulkvedis Mas'ud | Amats – bruņoto spēku komandieris | Bruņoto spēku 3. virspavēlnieks. Nozīmīga loma militārajā izlūkošanā. | 28.2.2011. |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Amats – pretterorisma vadītājs, Ārējās drošības organizācija
  Dzimšanas gads – 1952
  Dzimšanas vieta – Tripole, Lībija. | Ievērojams Revolucionārās komitejas dalībnieks.
  Tuvs Muammar QADHAFI līdzgaitnieks. | 28.2.2011. |
| 3. | ABU SHAARIYA | Amats – Priekšnieka vietnieks, Ārējās drošības organizācija | Režīma augsta amatpersona.

  Muammar QADHAFI svainis. | 28.2.2011. |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Amats – Militārā izlūkdienesta direktora vietnieks. | Režīma augsta amatpersona. | 28.2.2011. |
| 5. | ASHKAL, Omar | Amats – vadītājs, revolucionāro komiteju kustība
  Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija. | Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā. | 28.2.2011. |
| 6. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Dzimšanas gads – 1952
  Dzimšanas vieta – Ēģipte | Muammar QADHAFI brālēns. Uzskata, ka kopš 1995. gada viņš ir komandējis armijas elites bataljonu, kas bija atbildīgs par Qadhafi personisko aizsardzību, un ieņēmis nozīmīgu amatu Ārējās drošības organizācijā. Viņš ir bijis iesaistīts operāciju plānošanā pret lībiešu disidentiem ārzemēs un bijis tieši iesaistīts teroristiskās darbībās. | 28.2.2011. |
| 7. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Dzimšanas gads – 1952
  Dzimšanas vieta– Al Bayda, Lībija | Muammar QADHAFI sieva
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 8. | SALEH, Bachir | Dzimšanas gads – 1946
  Dzimšanas vieta – Traghen | Prezidenta kabineta vadītājs.
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 9. | Ģenerālis TOHAMI, Khaled | Dzimšanas gads – 1946
  Dzimšanas vieta – Genzur | Iekšējās drošības biroja direktors.
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 10. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Dzimšanas datums – 1949. gada 1. jūlijs
  Dzimšanas vieta – Al-Bayda | Ārējās drošības biroja izlūkošanas direktors.
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 11. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Vispārējā tautas kongresa ģenerālsekretārs; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011. |
| 12. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Ministru prezidents pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011. |
| 13. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Veselības un vides ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011. |
| 14. | ZLITNI, Abdelhaziz | Dzimšanas gads – 1935 | Plānošanas un finanšu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011. |
| 15. | HOUEJ, Mohamad Ali | Dzimšanas gads – 1949
  Dzimšanas vieta – Al-Azizia (pie Tripoles) | Rūpniecības, ekonomikas un tirdzniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011. |
| 16. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Lauksaimniecības un dzīvnieku un jūras resursu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā. | 21.3.2011. |
| 17. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Sociālo lietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011. |
| 18. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Izglītības, augstākās izglītības un pētniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011. |
| 19. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Transporta ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011. |
| 20. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Ārlietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011. |
| 21. | MANSOUR, Abdallah | | Pulkveža Kadhafi tuvs līdzstrādnieks, liela nozīme drošības dienestos un bijušais radio un televīzijas direktors; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās. | 21.3.2011.” |

Uzvārds, vārds

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Datums, kad iekļauts sarakstā

1.

ABDULHAFIZ, pulkvedis Mas'ud

Amats – bruņoto spēku komandieris

Bruņoto spēku 3. virspavēlnieks. Nozīmīga loma militārajā izlūkošanā.

28.2.2011.

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Amats – pretterorisma vadītājs, Ārējās drošības organizācija

Dzimšanas gads – 1952

Dzimšanas vieta – Tripole, Lībija.

Ievērojams Revolucionārās komitejas dalībnieks.

Tuvs Muammar QADHAFI līdzgaitnieks.

28.2.2011.

3.

ABU SHAARIYA

Amats – Priekšnieka vietnieks, Ārējās drošības organizācija

Režīma augsta amatpersona.

Muammar QADHAFI svainis.

28.2.2011.

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Amats – Militārā izlūkdienesta direktora vietnieks.

Režīma augsta amatpersona.

28.2.2011.

5.

ASHKAL, Omar

Amats – vadītājs, revolucionāro komiteju kustība

Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija.

Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā.

28.2.2011.

6.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Dzimšanas gads – 1952

Dzimšanas vieta – Ēģipte

Muammar QADHAFI brālēns. Uzskata, ka kopš 1995. gada viņš ir komandējis armijas elites bataljonu, kas bija atbildīgs par Qadhafi personisko aizsardzību, un ieņēmis nozīmīgu amatu Ārējās drošības organizācijā. Viņš ir bijis iesaistīts operāciju plānošanā pret lībiešu disidentiem ārzemēs un bijis tieši iesaistīts teroristiskās darbībās.

28.2.2011.

7.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Dzimšanas gads – 1952

Dzimšanas vieta– Al Bayda, Lībija

Muammar QADHAFI sieva

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

8.

SALEH, Bachir

Dzimšanas gads – 1946

Dzimšanas vieta – Traghen

Prezidenta kabineta vadītājs.

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

9.

Ģenerālis TOHAMI, Khaled

Dzimšanas gads – 1946

Dzimšanas vieta – Genzur

Iekšējās drošības biroja direktors.

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

10.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Dzimšanas datums – 1949. gada 1. jūlijs

Dzimšanas vieta – Al-Bayda

Ārējās drošības biroja izlūkošanas direktors.

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

11.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Vispārējā tautas kongresa ģenerālsekretārs; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.

12.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Ministru prezidents pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.

13.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Veselības un vides ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.

14.

ZLITNI, Abdelhaziz

Dzimšanas gads – 1935

Plānošanas un finanšu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.

15.

HOUEJ, Mohamad Ali

Dzimšanas gads – 1949

Dzimšanas vieta – Al-Azizia (pie Tripoles)

Rūpniecības, ekonomikas un tirdzniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.

16.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Lauksaimniecības un dzīvnieku un jūras resursu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā.

21.3.2011.

17.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Sociālo lietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.

18.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Izglītības, augstākās izglītības un pētniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.

19.

ZIDANE, Mohamad Ali

Transporta ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.

20.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Ārlietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.

21.

MANSOUR, Abdallah

Pulkveža Kadhafi tuvs līdzstrādnieks, liela nozīme drošības dienestos un bijušais radio un televīzijas direktors; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās.

21.3.2011.”

---

III PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

Lēmuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto personu un vienību saraksts

| 1. | QADHAFI, Aisha Muammar


  Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI meita. Cieša saistība ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar


  Pases numurs: B/002210. Dzimšanas datums: 20.9.1975. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Pases numurs: B/002210. Dzimšanas datums: 20.9.1975. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar


  Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību vadīšana.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Dzimšanas datums: 1978. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrāciju apspiešanā iesaistīto militāro vienību vadīšana.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar


  Dzimšanas datums: 1942. Dzimšanas vieta: Sirta, Lībija.
  Revolūcijas vadītājs, bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par pavēlēm pret demonstrācijām vērst represijas, apsūdzēts cilvēktiesību pārkāpumos.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Dzimšanas datums: 1942. Dzimšanas vieta: Sirta, Lībija.

Revolūcijas vadītājs, bruņoto spēku virspavēlnieks. Atbildīgs par pavēlēm pret demonstrācijām vērst represijas, apsūdzēts cilvēktiesību pārkāpumos.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 5. | QADHAFI, Mutassim


  Dzimšanas datums: 1976. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.
  Valsts drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Dzimšanas datums: 1976. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Valsts drošības padomnieks. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam



  Qadhafi fonda direktors. Pases numurs: B014995. Dzimšanas datums: 25.6.1972. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Musinoši publiski paziņojumi, kuros pausti mudinājumi uz vardarbību pret demonstrantiem.
  ANO norādes datums: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

Qadhafi fonda direktors. Pases numurs: B014995. Dzimšanas datums: 25.6.1972. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija. Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Musinoši publiski paziņojumi, kuros pausti mudinājumi uz vardarbību pret demonstrantiem.

ANO norādes datums: 26.2.2011.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar


  Ārējās drošības organizācijas direktors. Režīmam lojāla persona. Ārējās izlūkošanas aģentūras vadītājs.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

Ārējās drošības organizācijas direktors. Režīmam lojāla persona. Ārējās izlūkošanas aģentūras vadītājs.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 8. | JABIR, ģenerālmajors Abu Bakr Yunis


  Dzimšanas datums: 1952. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.
  Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

8.

JABIR, ģenerālmajors Abu Bakr Yunis

Dzimšanas datums: 1952. Dzimšanas vieta: Jalo, Lībija.

Aizsardzības ministrs. Vispārēja atbildība par bruņoto spēku darbībām.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed


  Dzimšanas datums: 1956. Dzimšanas vieta: Khoms.
  Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajām komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un pret tiem vērstā vardarbībā.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Dzimšanas datums: 1956. Dzimšanas vieta: Khoms.

Sabiedrisko pakalpojumu ministrs. Režīma augsta amatpersona. Saistība ar Revolucionārajām komitejām. Ir bijis iesaistīts disidentu apspiešanā un pret tiem vērstā vardarbībā.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar


  Dzimšanas datums: 1970. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Dzimšanas datums: 1970. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 11. | QADHAFI, Saadi


  Amats: Īpašo spēku komandieris.

  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrantu apspiešanā iesaistīto militāro vienību vadīšana.
  Dzimšanas datums: 25.5.1973. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija. Pases numurs: 014797.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Amats: Īpašo spēku komandieris.

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu. Demonstrantu apspiešanā iesaistīto militāro vienību vadīšana.

Dzimšanas datums: 25.5.1973. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija. Pases numurs: 014797.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab



  Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.
  Dzimšanas datums: 1982. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Muammar QADHAFI dēls. Cieša saistība ar režīmu.

Dzimšanas datums: 1982. Dzimšanas vieta: Tripole, Lībija.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

| 13. | AL-SENUSSI, pulkvedis Abdullah


  Dzimšanas datums: 1949. Dzimšanas vieta: Sudāna.
  Militārā izlūkdienesta direktors. Militārā izlūkdienesta dalība demonstrāciju apspiešanā. Tiek turēts aizdomās par saistību ar masveida slepkavošanu Abu Selim cietumā. In absentia notiesāts par UTA lidmašīnas (UTA Flight) uzspridzināšanu. Muammar QADHAFI svainis.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.) |
| --- | --- |

13.

AL-SENUSSI, pulkvedis Abdullah

Dzimšanas datums: 1949. Dzimšanas vieta: Sudāna.

Militārā izlūkdienesta direktors. Militārā izlūkdienesta dalība demonstrāciju apspiešanā. Tiek turēts aizdomās par saistību ar masveida slepkavošanu Abu Selim cietumā. In absentia notiesāts par UTA lidmašīnas (UTA Flight) uzspridzināšanu. Muammar QADHAFI svainis.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 28.2.2011.)

Vienības

| 1. | Lībijas Centrālā banka (Central Bank of Libya)

  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  ANO norādes datums: 17.3.2001. (ES norāde: 10.3.2011.) |
| --- | --- |

1.

Lībijas Centrālā banka (Central Bank of Libya)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

ANO norādes datums: 17.3.2001. (ES norāde: 10.3.2011.)

| 2. | Lībijas Ieguldījumu iestāde (Libyan Investment Authority)

  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  Cits nosaukums: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.) |
| --- | --- |

2.

Lībijas Ieguldījumu iestāde (Libyan Investment Authority)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

Cits nosaukums: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.)

| 3. | Lībijas Ārzemju banka (Libyan Foreign Bank)

  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.) |
| --- | --- |

3.

Lībijas Ārzemju banka (Libyan Foreign Bank)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.)

| 4. | Lībijas Āfrikas ieguldījumu portfelis (Libya Africa Investment Portfolio)

  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, Libya
  ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.) |
| --- | --- |

4.

Lībijas Āfrikas ieguldījumu portfelis (Libya Africa Investment Portfolio)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

ANO norādes datums: 17.3.2011. (ES norāde: 10.3.2011.)

| 5. | Lībijas Nacionālā naftas korporācija (Libyan National Oil Corporation)

  Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.
  Bashir Saadwi Street, Tripoli, Tarabulus, Libya
  ANO norādes datums: 17.3.2011.” |
| --- | --- |

5.

Lībijas Nacionālā naftas korporācija (Libyan National Oil Corporation)

Atrodas Muammar Qadhafi un viņa ģimenes kontrolē, iespējams finansējuma avots viņa režīmam.

ANO norādes datums: 17.3.2011.”

---

IV PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto personu un vienību saraksts

| | Uzvārds, vārds | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Datums, kad iekļauts sarakstā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, pulkvedis Mas'ud | Amats – bruņoto spēku komandieris | Bruņoto spēku 3. virspavēlnieks. Nozīmīga loma militārajā izlūkošanā. | 28.2.2011. |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Amats – pretterorisma vadītājs, Ārējās drošības organizācija
  Dzimšanas gads – 1952
  Dzimšanas vieta – Tripole, Lībija. | Ievērojams Revolucionārās komitejas dalībnieks. Tuvs Muammar QADHAFI līdzgaitnieks. | 28.2.2011. |
| 3. | ABU SHAARIYA | Amats – Priekšnieka vietnieks, Ārējās drošības organizācija | Režīma augsta amatpersona. Muammar QADHAFI svainis. | 28.2.2011. |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Amats – Militārā izlūkdienesta direktora vietnieks. | Režīma augsta amatpersona. | 28.2.2011. |
| 5. | ASHKAL, Omar | Amats – vadītājs, revolucionāro komiteju kustība
  Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija. | Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā. | 28.2.2011. |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Amats – Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs
  Pase Nr. B010574
  Dzimšanas datums – 01.07.1950 | Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā. | 28.2.2011. |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Amats – Muammar QADHAFI personiskās drošības dienesta vadītājs.
  Dzimšanas gads – 1946
  Dzimšanas vieta – Houn, Lībija. | Atbildīgais ar režīma drošības jautājumiem Pazīstams ar to, ka vardarbīgi vērsies pret disidentiem. | 28.2.2011. |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Dzimšanas gads – 1952
  Dzimšanas vieta – Ēģipte | Muammar QADHAFI brālēns. Uzskata, ka kopš 1995. gada viņš ir komandējis armijas elites bataljonu, kas bija atbildīgs par Qadhafi personisko aizsardzību, un ieņēmis nozīmīgu amatu Ārējās drošības organizācijā. Viņš ir bijis iesaistīts operāciju plānošanā pret lībiešu disidentiem ārzemēs un bijis tieši iesaistīts teroristiskās darbībās. | 28.2.2011. |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Dzimšanas gads – 1948
  Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija. | Muammar QADHAFI brālēns. Astoņdesmitajos gados Sayyid bija iesaistīts disidentu slepkavošanas kampaņā, uzskata, ka viņš atbildīgs par vairākām slepkavībām Eiropā. Uzskata, ka viņš saistīts arī ar ieroču sagādi. | 28.2.2011. |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Dzimšanas gads – 1952
  Dzimšanas vieta – Al Bayda, Lībija | Muammar QADHAFI sieva
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 11. | SALEH, Bachir | Dzimšanas gads – 1946
  Dzimšanas vieta – Traghen | Prezidenta kabineta vadītājs.
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 12. | Ģenerālis TOHAMI, Khaled | Dzimšanas gads – 1946
  Dzimšanas vieta – Genzur | Iekšējās drošības biroja direktors.
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Dzimšanas datums – 1949. gada 1. jūlijs
  Dzimšanas vieta – Al-Bayda | Ārējās drošības biroja izlūkošanas direktors.
  Cieša saistība ar režīmu. | 28.2.2011. |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Dzimšanas datums – 1970. gada 29. marts, Austrijas pilsonis (pases Nr. P1362998, derīga no 2006. gada 6. novembra līdz 2016. gada 5. novembrim | Cieša saistība ar režīmu; ir Lībijas Ieguldījumu iestādes (Libyan Investment Authority) izpilddirektora vietnieks, Nacionālās naftas korporācijas (National Oil Corporation) valdes loceklis un Pirmās enerģijas bankas (First Energy Bank) Bahreinā priekšsēdētāja vietnieks | 10.3.2011. |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Vispārējā tautas kongresa ģenerālsekretārs; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Ministru prezidents pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Veselības un vides ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Dzimšanas gads – 1935 | Plānošanas un finanšu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Dzimšanas gads – 1949
  Dzimšanas vieta – Al-Azizia (pie Tripoles) | Rūpniecības, ekonomikas un tirdzniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Lauksaimniecības un dzīvnieku un jūras resursu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā | 21.3.2011. |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Sociālo lietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Izglītības, augstākās izglītības un pētniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Transporta ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Ārlietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Pulkveža Kadhafi tuvs līdzstrādnieks, liela nozīme drošības dienestos un bijušais radio un televīzijas direktors; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās | 21.3.2011. |

Uzvārds, vārds

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Datums, kad iekļauts sarakstā

1.

ABDULHAFIZ, pulkvedis Mas'ud

Amats – bruņoto spēku komandieris

Bruņoto spēku 3. virspavēlnieks. Nozīmīga loma militārajā izlūkošanā.

28.2.2011.

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Amats – pretterorisma vadītājs, Ārējās drošības organizācija

Dzimšanas gads – 1952

Dzimšanas vieta – Tripole, Lībija.

Ievērojams Revolucionārās komitejas dalībnieks. Tuvs Muammar QADHAFI līdzgaitnieks.

28.2.2011.

3.

ABU SHAARIYA

Amats – Priekšnieka vietnieks, Ārējās drošības organizācija

Režīma augsta amatpersona. Muammar QADHAFI svainis.

28.2.2011.

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Amats – Militārā izlūkdienesta direktora vietnieks.

Režīma augsta amatpersona.

28.2.2011.

5.

ASHKAL, Omar

Amats – vadītājs, revolucionāro komiteju kustība

Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija.

Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā.

28.2.2011.

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Amats – Revolucionāro komiteju koordinācijas biroja vadītājs

Pase Nr. B010574

Dzimšanas datums – 01.07.1950

Revolucionārās komitejas ir iesaistītas pret demonstrantiem vērstajā vardarbībā.

28.2.2011.

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Amats – Muammar QADHAFI personiskās drošības dienesta vadītājs.

Dzimšanas gads – 1946

Dzimšanas vieta – Houn, Lībija.

Atbildīgais ar režīma drošības jautājumiem Pazīstams ar to, ka vardarbīgi vērsies pret disidentiem.

28.2.2011.

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Dzimšanas gads – 1952

Dzimšanas vieta – Ēģipte

Muammar QADHAFI brālēns. Uzskata, ka kopš 1995. gada viņš ir komandējis armijas elites bataljonu, kas bija atbildīgs par Qadhafi personisko aizsardzību, un ieņēmis nozīmīgu amatu Ārējās drošības organizācijā. Viņš ir bijis iesaistīts operāciju plānošanā pret lībiešu disidentiem ārzemēs un bijis tieši iesaistīts teroristiskās darbībās.

28.2.2011.

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Dzimšanas gads – 1948

Dzimšanas vieta – Sirte, Lībija.

Muammar QADHAFI brālēns. Astoņdesmitajos gados Sayyid bija iesaistīts disidentu slepkavošanas kampaņā, uzskata, ka viņš atbildīgs par vairākām slepkavībām Eiropā. Uzskata, ka viņš saistīts arī ar ieroču sagādi.

28.2.2011.

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Dzimšanas gads – 1952

Dzimšanas vieta – Al Bayda, Lībija

Muammar QADHAFI sieva

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

11.

SALEH, Bachir

Dzimšanas gads – 1946

Dzimšanas vieta – Traghen

Prezidenta kabineta vadītājs.

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

12.

Ģenerālis TOHAMI, Khaled

Dzimšanas gads – 1946

Dzimšanas vieta – Genzur

Iekšējās drošības biroja direktors.

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Dzimšanas datums – 1949. gada 1. jūlijs

Dzimšanas vieta – Al-Bayda

Ārējās drošības biroja izlūkošanas direktors.

Cieša saistība ar režīmu.

28.2.2011.

14.

ZARTI, Mustafa

Dzimšanas datums – 1970. gada 29. marts, Austrijas pilsonis (pases Nr. P1362998, derīga no 2006. gada 6. novembra līdz 2016. gada 5. novembrim

Cieša saistība ar režīmu; ir Lībijas Ieguldījumu iestādes (Libyan Investment Authority) izpilddirektora vietnieks, Nacionālās naftas korporācijas (National Oil Corporation) valdes loceklis un Pirmās enerģijas bankas (First Energy Bank) Bahreinā priekšsēdētāja vietnieks

10.3.2011.

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Vispārējā tautas kongresa ģenerālsekretārs; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Ministru prezidents pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Veselības un vides ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Dzimšanas gads – 1935

Plānošanas un finanšu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Dzimšanas gads – 1949

Dzimšanas vieta – Al-Azizia (pie Tripoles)

Rūpniecības, ekonomikas un tirdzniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Lauksaimniecības un dzīvnieku un jūras resursu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā

21.3.2011.

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Sociālo lietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Izglītības, augstākās izglītības un pētniecības ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Transporta ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Ārlietu ministrs pulkveža Kadhafi valdībā; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

25.

MANSOUR, Abdallah

Pulkveža Kadhafi tuvs līdzstrādnieks, liela nozīme drošības dienestos un bijušais radio un televīzijas direktors; piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

Vienības

| | Nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Datums, kad iekļauts sarakstā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB) | Tajora, Tripole, Lībija |
| Tiesību akta numurs: 60/2006, pieņēmusi Lībijas Vispārējā tautas komiteja |
| Tālr.: +218 21 369 1840 Fakss: +218 21 369 6447 |
| http://www.hib.org.ly |

Nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Datums, kad iekļauts sarakstā

1.

Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB)

Tajora, Tripole, Lībija

Tiesību akta numurs: 60/2006, pieņēmusi Lībijas Vispārējā tautas komiteja

Tālr.: +218 21 369 1840 Fakss: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Ir Mouammar Kadhafi un viņa ģimenes kontrolē un ir iespējamais viņa režīma finansēšanas avots

10.3.2011.

2.

Ekonomiskās un sociālās attīstības fonds (FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libya-Tripoli

Tālr.: +218 21 490 8893 -

Fakss: +218 21 491 8893 –

E-pasts: info@esdf.ly

Ir Mouammar Kadhafi režīma kontrolē un ir viņa iespējamais finansēšanas avots

21.3.2011.

3.

Libyan Arab African Investment Company - LAAICO

Tīmekļa vietne: http://www.laaico.com

Sabiedrība ir izveidota 1981. gadā

| 76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya |
| --- |
| Tālr.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| Fakss: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| E-pasts: info@laaico.com |

76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya

Tālr.: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

Fakss: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

E-pasts: info@laaico.com

Ir Mouammar Kadhafi režīma kontrolē un ir viņa iespējamais finansēšanas avots

21.3.2011.

4.

Qadhafi fonds labdarības organizācijām un attīstībai

| Administrācijas kontaktinformācija: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBYE |
| --- |
| Tālrunis: (+218) 214778301 - |
| Fakss: (+218) 214778766; |
| E-pasts: info@gicdf.org |

Administrācijas kontaktinformācija: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBYE

Tālrunis: (+218) 214778301 -

Fakss: (+218) 214778766;

E-pasts: info@gicdf.org

Ir Mouammar Kadhafi režīma kontrolē un ir viņa iespējamais finansēšanas avots

21.3.2011.

5.

Waatassimou fonds

Galvenā mītne ir Tripolē

Ir Mouammar Kadhafi režīma kontrolē un ir viņa iespējamais finansēšanas avots

21.3.2011.

6.

Lībijas radio un televīzijas galvenais birojs

Kontaktinformācija:

tālr.: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

fakss: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

E-pasts: info@ljbc.net

Sabiedrības kūdīšana uz naidu un vardarbību, piedaloties dezinformēšanas kampaņās par represijām pret demonstrantiem

21.3.2011.

7.

Revolūcijas gvardes korpuss

Piedalīšanās pret demonstrantiem vērstās represijās

21.3.2011.

8.

National Commercial Bank

| Orouba Street |
| --- |
| AlBayda, |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-361-2429 |
| Fakss: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

AlBayda,

Libya

Tālr.: +218 21-361-2429

Fakss: +218 21-446-705

www.ncb.ly

National Commercial Bank ir Lībijas komercbanka. Banka ir dibināta 1970. gadā, un tās galvenā mītne ir Albajadā, Lībijā. Tai ir mītnes Tripolē un Albajadā, kā arī tai ir filiāles Lībijā. Tā ir pilnīgā valsts īpašumā un ir iespējamais režīma finansēšanas avots.

21.3.2011.

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| Fakss: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505 |
| E-pasts: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Tīmekļa vietne: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tālr.: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

Fakss: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505

E-pasts: info@gumhouria-bank.com.ly

Tīmekļa vietne: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria Bank ir Lībijas komercbanka. Banka ir izveidota 2008. gadā, apvienojoties Al Ummah un Gumhouria bankām. Tā ir pilnīgā valsts īpašumā un ir iespējamais režīma finansēšanas avots.

21.3.2011.

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-379-0022 |
| Fakss: +218 21-333-7922 |
| E-pasts: info@saharabank.com.ly |
| Tīmekļa vietne: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tālr.: +218 21-379-0022

Fakss: +218 21-333-7922

E-pasts: info@saharabank.com.ly

Tīmekļa vietne: www.saharabank.com.ly

Sahara Bank ir Lībijas komercbanka. Tā par 81 % ir valsts īpašumā un ir iespējamais režīma finansēšanas avots.

21.3.2011.

11.

Azzawia (Azawiya) Refining

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libya |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libya

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.

12.

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libya |
| Tālr: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Fakss: +218 21-360-5174 |
| E-pasts: info@raslanuf.ly |
| Tīmekļa vietne: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libya

Tālr: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Fakss: +218 21-360-5174

E-pasts: info@raslanuf.ly

Tīmekļa vietne: www.raslanuf.ly

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.

13.

Brega

| Head Office: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Tālr.: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Fakss: 3610818 |
| Telekss: 30460 / 30461 / 30462 |

Head Office: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Tālr.: 2 – 625021-023 / 3611222

Fakss: 3610818

Telekss: 30460 / 30461 / 30462

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.

14.

Sirte Oil Company

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Fakss: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| E-pasts: info@soc.com.ly |
| Tīmekļa vietne: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tālr.: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Fakss: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

E-pasts: info@soc.com.ly

Tīmekļa vietne: www.soc.com.ly

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.

15.

Waha Oil Company

| Waha Oil Company |
| --- |
| Office Location: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libya |
| Pasta adrese: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: +218 21-3331116 |
| Fakss: +218 21-3337169 |
| Telekss: 21058 |

Waha Oil Company

Office Location: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libya

Pasta adrese: P.O. Box 395

Tripoli

Libya

Tālr.: +218 21-3331116

Fakss: +218 21-3337169

Telekss: 21058

Ir Mouammar Kadhafi kontrolē un ir viņa režīma iespējamais finansēšanas avots.

23.3.2011.”

---

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/37

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 14. decembris)

par valsts atbalstu C 39/96 (ex NN 127/92), ko Francija īstenojusi, lai atbalstītu Coopérative d’exportation du livre français (CELF)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8938)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/179/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes atbilstoši iepriekš minētajam pantam (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Savienības Vispārējā tiesa ar 2008. gada 15. aprīļa spriedumu (3) (turpmāk tekstā – “Vispārējās tiesas spriedums”) atcēla Komisijas 2004. gada 20. aprīļa lēmumu (4) par Francijas sniegto palīdzību franču grāmatu eksportēšanas kooperatīvam (CELF) (5). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Vispārējā tiesa ar 2008. gada 15. aprīļa spriedumu (3) (turpmāk tekstā – “Vispārējās tiesas spriedums”) atcēla Komisijas 2004. gada 20. aprīļa lēmumu (4) par Francijas sniegto palīdzību franču grāmatu eksportēšanas kooperatīvam (CELF) (5).

| (2) | Pēc Vispārējās tiesas sprieduma Komisijai ir jāpieņem jauns lēmums. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Vispārējās tiesas sprieduma Komisijai ir jāpieņem jauns lēmums.

| (3) | Minētais spriedums ir procedūras rezultāts, kuras svarīgākie posmi izklāstīti turpmāk. |
| --- | --- |

(3)

Minētais spriedums ir procedūras rezultāts, kuras svarīgākie posmi izklāstīti turpmāk.

A.   Pirmais posms

| (4) | Ar 1992. gada 20. marta vēstuli Société internationale de diffusion et d’édition (“SIDE”) pievērsa Komisijas uzmanību veicināšanas, transportēšanas un tirdzniecības atbalsta pasākumiem, kurus Francijas iestādes piešķīrušas CELF un par kuriem iepriekš nav paziņots Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

Ar 1992. gada 20. marta vēstuli Société internationale de diffusion et d’édition (“SIDE”) pievērsa Komisijas uzmanību veicināšanas, transportēšanas un tirdzniecības atbalsta pasākumiem, kurus Francijas iestādes piešķīrušas CELF un par kuriem iepriekš nav paziņots Komisijai.

| (5) | Komisija 1992. gada 2. aprīļa vēstulē atgādināja Francijas iestādēm, ka par jebkuru projektu, kas paredzēts, lai ieviestu vai grozītu atbalstu, iepriekš ir jāpaziņo tās dienestiem, un pieprasīja no iepriekš minētajām iestādēm informāciju par SIDE norādīto atbalsta pasākumu būtību un mērķi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 1992. gada 2. aprīļa vēstulē atgādināja Francijas iestādēm, ka par jebkuru projektu, kas paredzēts, lai ieviestu vai grozītu atbalstu, iepriekš ir jāpaziņo tās dienestiem, un pieprasīja no iepriekš minētajām iestādēm informāciju par SIDE norādīto atbalsta pasākumu būtību un mērķi.

| (6) | Francijas iestādes 1992. gada 29. jūnija vēstulē apstiprināja Komisijai, ka CELF saņem subsīdijas. Tās precizēja, ka šo pasākumu mērķis ir iepazīstināt franciski nerunājošās valstis ar franču literatūru un valodu un ka CELF turklāt uzticēts pārvaldīt trīs atbalsta sistēmas, kas paredzētas, lai atvieglotu dažādu attālinātu lasītāju piekļuvi franču grāmatām. |
| --- | --- |

(6)

Francijas iestādes 1992. gada 29. jūnija vēstulē apstiprināja Komisijai, ka CELF saņem subsīdijas. Tās precizēja, ka šo pasākumu mērķis ir iepazīstināt franciski nerunājošās valstis ar franču literatūru un valodu un ka CELF turklāt uzticēts pārvaldīt trīs atbalsta sistēmas, kas paredzētas, lai atvieglotu dažādu attālinātu lasītāju piekļuvi franču grāmatām.

| (7) | Komisija 1992. gada 7. augusta vēstulē, kas adresēta SIDE, apstiprināja, ka pastāv atbalsts par labu CELF, precizēja tā mērķi un informēja, ka par attiecīgajiem pasākumiem nav paziņots. Komisija tomēr precizēja, ka apstrīdētais atbalsts pēc būtības nav tāds, kas varētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šajos apstākļos SIDE tika uzaicināta iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 1992. gada 7. augusta vēstulē, kas adresēta SIDE, apstiprināja, ka pastāv atbalsts par labu CELF, precizēja tā mērķi un informēja, ka par attiecīgajiem pasākumiem nav paziņots. Komisija tomēr precizēja, ka apstrīdētais atbalsts pēc būtības nav tāds, kas varētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šajos apstākļos SIDE tika uzaicināta iesniegt savas piezīmes.

| (8) | SIDE1992. gada 7. septembra vēstulē Komisijai darīja zināmu, ka tā ir paredzējusi iesniegt sūdzību par pasākumu diskriminējošo raksturu un par šo pasākumu radītajām sekām attiecībā uz Kopienas iekšējo tirdzniecību, tomēr neapstrīdot kultūras mērķi, ko paredzējusi Kultūras ministrija, rūpējoties par franču valodas un literatūras izplatīšanu. |
| --- | --- |

(8)

SIDE1992. gada 7. septembra vēstulē Komisijai darīja zināmu, ka tā ir paredzējusi iesniegt sūdzību par pasākumu diskriminējošo raksturu un par šo pasākumu radītajām sekām attiecībā uz Kopienas iekšējo tirdzniecību, tomēr neapstrīdot kultūras mērķi, ko paredzējusi Kultūras ministrija, rūpējoties par franču valodas un literatūras izplatīšanu.

| (9) | Komisija 1993. gada 18. maija lēmumā (6) pauda viedokli, ka, ņemot vērā īpašo konkurences situāciju grāmatu nozarē un attiecīgās atbalsta shēmas kultūras mērķi, tai ir piemērojama atkāpe, kas paredzēta Līguma bijušā 92. panta 3. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 1993. gada 18. maija lēmumā (6) pauda viedokli, ka, ņemot vērā īpašo konkurences situāciju grāmatu nozarē un attiecīgās atbalsta shēmas kultūras mērķi, tai ir piemērojama atkāpe, kas paredzēta Līguma bijušā 92. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

| (10) | Ar 1993. gada 2. augusta prasības pieteikumu SIDE iesniedza prasību par šā lēmuma atcelšanu. 1995. gada 18. septembra spriedumā (7) Vispārējā tiesa daļēji apmierināja SIDE prasību, lemjot par Komisijas 1993. gada 18. maija lēmuma atcelšanu, bet tikai attiecībā uz pasākumiem, kas CELF piešķirti saistībā ar nelieliem pasūtījumiem. |
| --- | --- |

(10)

Ar 1993. gada 2. augusta prasības pieteikumu SIDE iesniedza prasību par šā lēmuma atcelšanu. 1995. gada 18. septembra spriedumā (7) Vispārējā tiesa daļēji apmierināja SIDE prasību, lemjot par Komisijas 1993. gada 18. maija lēmuma atcelšanu, bet tikai attiecībā uz pasākumiem, kas CELF piešķirti saistībā ar nelieliem pasūtījumiem.

| (11) | Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija varēja pieņemt labvēlīgu lēmumu attiecībā uz šādām trim atbalsta shēmām, kuras valsts vārdā pārvaldīja CELF:






  a) | atbalsts gaisa kravu pārvadājumiem vai gaisa pasta maisiem; |
| --- | --- | --- |

(11)

Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija varēja pieņemt labvēlīgu lēmumu attiecībā uz šādām trim atbalsta shēmām, kuras valsts vārdā pārvaldīja CELF:

a)

atbalsts gaisa kravu pārvadājumiem vai gaisa pasta maisiem;

| b) | programma Page à Page
   (8) (atbalsts franču valodas grāmatu izplatīšanai Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs); |
| --- | --- |

b)

programma Page à Page
   (8) (atbalsts franču valodas grāmatu izplatīšanai Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs);

| c) | Programme Plus (universitātes mācību grāmatas franču valodā, kas domātas Subsahāras Āfrikas studentiem). |
| --- | --- |

c)

Programme Plus (universitātes mācību grāmatas franču valodā, kas domātas Subsahāras Āfrikas studentiem).

| (12) | Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija ir saņēmusi pietiekami daudz informācijas par šīm trim shēmām, lai pamatotu secinājumu, ka to ietekme uz konkurenci ir nenozīmīga. Turklāt Vispārējā tiesa norādīja, ka “attiecībā uz apstrīdētā atbalsta kultūras mērķi pusēm ir skaidrs, ka Francijas valdības mērķis ir franču valodas un literatūras izplatīšana”. Vispārējā tiesa varēja secināt, ka apstrīdētā atbalsta kultūras mērķa novērtēšana Komisijai neradīja īpašas grūtības un ka šā mērķa kultūras būtības atzīšanai nav nepieciešamas citas ziņas. |
| --- | --- |

(12)

Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija ir saņēmusi pietiekami daudz informācijas par šīm trim shēmām, lai pamatotu secinājumu, ka to ietekme uz konkurenci ir nenozīmīga. Turklāt Vispārējā tiesa norādīja, ka “attiecībā uz apstrīdētā atbalsta kultūras mērķi pusēm ir skaidrs, ka Francijas valdības mērķis ir franču valodas un literatūras izplatīšana”. Vispārējā tiesa varēja secināt, ka apstrīdētā atbalsta kultūras mērķa novērtēšana Komisijai neradīja īpašas grūtības un ka šā mērķa kultūras būtības atzīšanai nav nepieciešamas citas ziņas.

| (13) | Savukārt attiecībā uz kompensācijām, kuras piešķirtas vienīgi CELF nelieliem pasūtījumiem, Vispārējā tiesa uzskata, ka Komisijai pirms lēmuma pieņemšanas par pasākumu saderību ar iekšējo tirgu vajadzēja padziļināti izpētīt konkurenci atbilstošajā sektorā. |
| --- | --- |

(13)

Savukārt attiecībā uz kompensācijām, kuras piešķirtas vienīgi CELF nelieliem pasūtījumiem, Vispārējā tiesa uzskata, ka Komisijai pirms lēmuma pieņemšanas par pasākumu saderību ar iekšējo tirgu vajadzēja padziļināti izpētīt konkurenci atbilstošajā sektorā.

| (14) | Vispārējā tiesa secināja (sprieduma 76. punktā), ka Komisijai vajadzēja sākt procedūru, kas paredzēta EKL 93. panta 2. punktā (tagad – LESD 108. panta 2. punkts), un tādējādi ir pamats atcelt Komisijas 1993. gada 18. maija lēmumu, ciktāl tas attiecas uz subsīdiju, kas piešķirta vienīgi CELF, lai kompensētu papildu izmaksas tādu franču valodas grāmatu nelielu pasūtījumu apstrādei, kurus veikušas grāmatnīcas, kas atrodas ārzemēs. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējā tiesa secināja (sprieduma 76. punktā), ka Komisijai vajadzēja sākt procedūru, kas paredzēta EKL 93. panta 2. punktā (tagad – LESD 108. panta 2. punkts), un tādējādi ir pamats atcelt Komisijas 1993. gada 18. maija lēmumu, ciktāl tas attiecas uz subsīdiju, kas piešķirta vienīgi CELF, lai kompensētu papildu izmaksas tādu franču valodas grāmatu nelielu pasūtījumu apstrādei, kurus veikušas grāmatnīcas, kas atrodas ārzemēs.

B.   Otrais posms

| (15) | Saskaņā ar Vispārējās tiesas 1995. gada 18. septembra spriedumu Komisija ar 1996. gada 30. jūlija lēmumu nolēma uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru. Ieinteresētās personas, kuras bija aicinātas Komisijai iesniegt savas piezīmes, to izdarīja 1996. gada decembrī un 1997. gada janvārī. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Vispārējās tiesas 1995. gada 18. septembra spriedumu Komisija ar 1996. gada 30. jūlija lēmumu nolēma uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru. Ieinteresētās personas, kuras bija aicinātas Komisijai iesniegt savas piezīmes, to izdarīja 1996. gada decembrī un 1997. gada janvārī.

| (16) | Kad Komisija bija pabeigusi izmeklēšanu, tā 1998. gada 10. jūnijā pieņēma Lēmumu 1999/133/EK (9). Komisija apstiprināja atbalsta attiecībā uz nelieliem pasūtījumiem kultūras mērķi un, pamatojoties uz Līguma bijušā 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu, lēsa, ka minētais atbalsts pēc būtības nav tāds, kas varētu iespaidot tirdzniecības noteikumus un kropļot konkurenci Eiropas Savienībā pretēji kopējām interesēm grāmatu, kuras ir franču valodā, eksporta tirgū. |
| --- | --- |

(16)

Kad Komisija bija pabeigusi izmeklēšanu, tā 1998. gada 10. jūnijā pieņēma Lēmumu 1999/133/EK (9). Komisija apstiprināja atbalsta attiecībā uz nelieliem pasūtījumiem kultūras mērķi un, pamatojoties uz Līguma bijušā 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu, lēsa, ka minētais atbalsts pēc būtības nav tāds, kas varētu iespaidot tirdzniecības noteikumus un kropļot konkurenci Eiropas Savienībā pretēji kopējām interesēm grāmatu, kuras ir franču valodā, eksporta tirgū.

| (17) | Ar 2002. gada 28. februāra spriedumu (10) Vispārējā tiesa atcēla iepriekš minētā lēmuma 1. panta pēdējo teikumu. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisijai bija jāuzsāk nepieciešamās pārbaudes būtisku datu iegūšanai, lai varētu nodalīt eksportēšanas brokeru tirgu no franču valodas grāmatu eksporta tirgus. |
| --- | --- |

(17)

Ar 2002. gada 28. februāra spriedumu (10) Vispārējā tiesa atcēla iepriekš minētā lēmuma 1. panta pēdējo teikumu. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisijai bija jāuzsāk nepieciešamās pārbaudes būtisku datu iegūšanai, lai varētu nodalīt eksportēšanas brokeru tirgu no franču valodas grāmatu eksporta tirgus.

| (18) | Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija, neveicot šo pārbaudi, pieļāvusi acīmredzamu novērtējuma kļūdu, uzskatot franču valodas grāmatu eksporta tirgu par atsauces tirgu, lai gan tika konstatēts, ka apstrīdētais atbalsts bija paredzēts vienīgi eksportēšanas brokeriem. |
| --- | --- |

(18)

Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija, neveicot šo pārbaudi, pieļāvusi acīmredzamu novērtējuma kļūdu, uzskatot franču valodas grāmatu eksporta tirgu par atsauces tirgu, lai gan tika konstatēts, ka apstrīdētais atbalsts bija paredzēts vienīgi eksportēšanas brokeriem.

| (19) | Savukārt Tiesa 2000. gada 22. jūnija spriedumā (11), neiedziļinoties lietas būtībā, noraidīja Francijas iestāžu prasību pret Komisijas 1998. gada 10. jūnija spriedumu un apstiprināja, ka arī tajā gadījumā, ja atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, šis fakts neietekmē paziņošanas pienākumu un ka iepriekšējas paziņošanas pienākums paredz atbalsta pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(19)

Savukārt Tiesa 2000. gada 22. jūnija spriedumā (11), neiedziļinoties lietas būtībā, noraidīja Francijas iestāžu prasību pret Komisijas 1998. gada 10. jūnija spriedumu un apstiprināja, ka arī tajā gadījumā, ja atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, šis fakts neietekmē paziņošanas pienākumu un ka iepriekšējas paziņošanas pienākums paredz atbalsta pārtraukšanu.

C.   Trešais posms

| (20) | Pēc 1998. gada 10. jūnija lēmuma daļējas atcelšanas Komisija 2002. gada 14. jūnija vēstulēs lūdza Francijas iestādēm un SIDE iesniegt to piezīmes par lēmuma atcelšanas iemesliem un it īpaši par faktiem, kas saistīti ar attiecīgo tirgu. |
| --- | --- |

(20)

Pēc 1998. gada 10. jūnija lēmuma daļējas atcelšanas Komisija 2002. gada 14. jūnija vēstulēs lūdza Francijas iestādēm un SIDE iesniegt to piezīmes par lēmuma atcelšanas iemesliem un it īpaši par faktiem, kas saistīti ar attiecīgo tirgu.

| (21) | Francijas iestādes bija aicinātas sīkāk komentēt CELF piedāvājuma specifiskās īpatnības salīdzinājumā ar pārējo tirgus dalībnieku, tostarp SIDE, specifiskajām īpatnībām. SIDE bija aicināta sīkāk komentēt nelielu pasūtījumu jēdzienu un norādīt, kāda bijusi tās piedāvājuma iespējamā īpatnība salīdzinājumā ar CELF un pārējo tirgus dalībnieku piedāvājuma īpatnību. |
| --- | --- |

(21)

Francijas iestādes bija aicinātas sīkāk komentēt CELF piedāvājuma specifiskās īpatnības salīdzinājumā ar pārējo tirgus dalībnieku, tostarp SIDE, specifiskajām īpatnībām. SIDE bija aicināta sīkāk komentēt nelielu pasūtījumu jēdzienu un norādīt, kāda bijusi tās piedāvājuma iespējamā īpatnība salīdzinājumā ar CELF un pārējo tirgus dalībnieku piedāvājuma īpatnību.

| (22) | SIDE savu atbildi Komisijai nosūtīja 2002. gada 12. augusta vēstulē. Francijas iestādes savu atbildi iesniedza 2002. gada 17. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(22)

SIDE savu atbildi Komisijai nosūtīja 2002. gada 12. augusta vēstulē. Francijas iestādes savu atbildi iesniedza 2002. gada 17. septembra vēstulē.

| (23) | Komisija 2002. gada 19. septembra vēstulē lūdza SIDE norādīt, vai SIDE atbilde satur konfidenciālu informāciju, un, 2002. gada 30. septembrī saņemot noliedzošu atbildi, Komisija 2002. gada 17. oktobra vēstulē šo SIDE atbildi ar pielikumiem nosūtīja Francijas iestādēm. Izmantojot šo izdevību, Komisija iestādēm nosūtīja arī jaunu papildu jautājumu kopumu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2002. gada 19. septembra vēstulē lūdza SIDE norādīt, vai SIDE atbilde satur konfidenciālu informāciju, un, 2002. gada 30. septembrī saņemot noliedzošu atbildi, Komisija 2002. gada 17. oktobra vēstulē šo SIDE atbildi ar pielikumiem nosūtīja Francijas iestādēm. Izmantojot šo izdevību, Komisija iestādēm nosūtīja arī jaunu papildu jautājumu kopumu.

| (24) | Komisija 2002. gada 30. oktobra vēstulē uzdeva SIDE arī virkni papildu jautājumu, uz kuriem SIDE atbildēja 2002. gada 31. oktobra un 2002. gada 9. decembra vēstulē. Atbildot uz Komisijas 2002. gada 16. decembra pieprasījumu, SIDE savā 2002. gada 23. decembra vēstulē Komisijai darīja zināmu, ka tās atbildes nesatur nekādu konfidenciālu informāciju un ka šīs atbildes var nodot Francijas iestādēm, lai saņemtu komentārus. |
| --- | --- |

(24)

Komisija 2002. gada 30. oktobra vēstulē uzdeva SIDE arī virkni papildu jautājumu, uz kuriem SIDE atbildēja 2002. gada 31. oktobra un 2002. gada 9. decembra vēstulē. Atbildot uz Komisijas 2002. gada 16. decembra pieprasījumu, SIDE savā 2002. gada 23. decembra vēstulē Komisijai darīja zināmu, ka tās atbildes nesatur nekādu konfidenciālu informāciju un ka šīs atbildes var nodot Francijas iestādēm, lai saņemtu komentārus.

| (25) | Tā kā Francijas iestādes nesniedza atbildi paredzētajā termiņā, Komisijai nācās 2002. gada 27. novembra vēstulē nosūtīt tām atgādinājumu. 2002. gada 19. decembra vēstulē Francijas iestādes Komisijai lūdza atkārtotu termiņa pagarinājumu. |
| --- | --- |

(25)

Tā kā Francijas iestādes nesniedza atbildi paredzētajā termiņā, Komisijai nācās 2002. gada 27. novembra vēstulē nosūtīt tām atgādinājumu. 2002. gada 19. decembra vēstulē Francijas iestādes Komisijai lūdza atkārtotu termiņa pagarinājumu.

| (26) | 2003. gada 9. janvārī Komisija nosūtīja Francijas iestādēm SIDE2002. gada 23. decembra atbildi, lai saņemtu to komentārus. Savā 2003. gada 17. janvāra vēstulē Francijas iestādes atbildēja uz Komisijas 2002. gada 17. oktobra jautājumiem. |
| --- | --- |

(26)

2003. gada 9. janvārī Komisija nosūtīja Francijas iestādēm SIDE2002. gada 23. decembra atbildi, lai saņemtu to komentārus. Savā 2003. gada 17. janvāra vēstulē Francijas iestādes atbildēja uz Komisijas 2002. gada 17. oktobra jautājumiem.

| (27) | Francijas iestādes 2003. gada 4. februāra vēstulē lūdza Komisijai jaunu termiņa pagarinājumu attiecībā uz pieprasījumu sniegt komentārus par SIDE2002. gada 23. decembra otro atbildi. 2003. gada 11. februāra vēstulē Komisija daļēji apstiprināja prasīto termiņu pagarinājumu. 2003. gada 11. marta vēstulē Francijas iestādes nosūtīja Komisijai savu atbildi. |
| --- | --- |

(27)

Francijas iestādes 2003. gada 4. februāra vēstulē lūdza Komisijai jaunu termiņa pagarinājumu attiecībā uz pieprasījumu sniegt komentārus par SIDE2002. gada 23. decembra otro atbildi. 2003. gada 11. februāra vēstulē Komisija daļēji apstiprināja prasīto termiņu pagarinājumu. 2003. gada 11. marta vēstulē Francijas iestādes nosūtīja Komisijai savu atbildi.

| (28) | Savukārt SIDE pēc sava pieprasījuma tika uzaicināta uz Komisijas dienestiem un 2003. gada 4. marta sanāksmē varēja izklāstīt savu viedokli šajā lietā, sākot ar tās pirmsākumiem. |
| --- | --- |

(28)

Savukārt SIDE pēc sava pieprasījuma tika uzaicināta uz Komisijas dienestiem un 2003. gada 4. marta sanāksmē varēja izklāstīt savu viedokli šajā lietā, sākot ar tās pirmsākumiem.

| (29) | Pēc šīs procedūras Eiropas Komisija pieņēma Lēmumu 2005/262/EK, kurā norādīja, ka apstrīdētais atbalsts ir saderīgs, pamatojoties uz Līguma bijušā 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu, un konstatēja, ka atbalsts nav tāds, kas pārsniegtu kompensācijas par izmaksām, kuras rodas, apstrādājot nelielus pasūtījumus. |
| --- | --- |

(29)

Pēc šīs procedūras Eiropas Komisija pieņēma Lēmumu 2005/262/EK, kurā norādīja, ka apstrīdētais atbalsts ir saderīgs, pamatojoties uz Līguma bijušā 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu, un konstatēja, ka atbalsts nav tāds, kas pārsniegtu kompensācijas par izmaksām, kuras rodas, apstrādājot nelielus pasūtījumus.

D.   Ceturtais posms

| (30) | Ar 2008. gada 15. aprīļa spriedumu Vispārējā tiesa atcēla Komisijas 2004. gada 20. aprīļa lēmumu. |
| --- | --- |

(30)

Ar 2008. gada 15. aprīļa spriedumu Vispārējā tiesa atcēla Komisijas 2004. gada 20. aprīļa lēmumu.

| (31) | Tā uzskatīja, ka Komisija attiecībā uz to atbalsta daļu, kas samaksāta CELF pirms 1993. gada 1. novembra, datuma, kurā stājās spēkā Līgums par Eiropas Savienību, ir pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, uzskatot, ka apstrīdētais atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar bijušā 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu, lai gan bija jāpiemēro pamatnoteikumi, kuri bija spēkā pirms 1993. gada 1. novembra. Vispārējā tiesa it īpaši ņēma vērā faktu, ka Līgumā par ES nebija iekļauti pārejas noteikumi par bijušā 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta piemērošanu un ka tiesiskās noteiktības princips ir pret to, ar izņēmumiem, ka Kopienas akta piemērošanas sākuma datums tiek noteikts pirms tā publicēšanas datuma. |
| --- | --- |

(31)

Tā uzskatīja, ka Komisija attiecībā uz to atbalsta daļu, kas samaksāta CELF pirms 1993. gada 1. novembra, datuma, kurā stājās spēkā Līgums par Eiropas Savienību, ir pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, uzskatot, ka apstrīdētais atbalsts bija saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar bijušā 87. panta 3. punkta d) apakšpunktu, lai gan bija jāpiemēro pamatnoteikumi, kuri bija spēkā pirms 1993. gada 1. novembra. Vispārējā tiesa it īpaši ņēma vērā faktu, ka Līgumā par ES nebija iekļauti pārejas noteikumi par bijušā 87. panta 3. punkta d) apakšpunkta piemērošanu un ka tiesiskās noteiktības princips ir pret to, ar izņēmumiem, ka Kopienas akta piemērošanas sākuma datums tiek noteikts pirms tā publicēšanas datuma.

| (32) | Turklāt Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, novērtējot apstrīdētā atbalsta saderību, pārvērtējot nelielo pasūtījumu apstrādes izmaksas, kas faktiski radās CELF. Proti, savā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā Komisija nebija ņēmusi vērā patiesās nelielo pasūtījumu apstrādes izmaksas, bet gan veica izmaksu aplēsi, pamatojoties uz CELF kopējiem izdevumiem (nelielo pasūtījumu apstrādei paredzētās izmaksas noteiktas kā daļa no kopējām izmaksām, ņemot vērā sadalījumu, kas atšķirīgs katrai izmaksu kategorijai). Dažām izmaksu kategorijām tika piemēroti reizināšanas koeficienti, ņemot vērā papildu grūtības, ko radīja nelielo pasūtījumu apstrāde salīdzinājumā ar citām CELF darbībām. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka šīs grūtības varēja atrisināt, izmantojot sakaru līdzekļus, kas attiecās uz divām trešdaļām nelielo pasūtījumu. Tādēļ Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu novērtējumā, konkrētām izmaksām piemērojot reizināšanas koeficientu (un katrā ziņā pasūtījumiem, kas nodoti, izmantojot sakaru līdzekļus), un secināja – ja minēto koeficientu nebūtu, izmaksas, kuras saistītas ar nelielo pasūtījumu apstrādi, būtu mazākas un darbības ekspluatācijas ienākumi saistībā ar nelielajiem pasūtījumiem būtu pozitīvi (600 000 Francijas franku jeb 91 469 euro). Vispārējā tiesa uzskata – Komisija nav pierādījusi, ka pārmaksāšana nav notikusi. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, novērtējot apstrīdētā atbalsta saderību, pārvērtējot nelielo pasūtījumu apstrādes izmaksas, kas faktiski radās CELF. Proti, savā 2004. gada 20. aprīļa lēmumā Komisija nebija ņēmusi vērā patiesās nelielo pasūtījumu apstrādes izmaksas, bet gan veica izmaksu aplēsi, pamatojoties uz CELF kopējiem izdevumiem (nelielo pasūtījumu apstrādei paredzētās izmaksas noteiktas kā daļa no kopējām izmaksām, ņemot vērā sadalījumu, kas atšķirīgs katrai izmaksu kategorijai). Dažām izmaksu kategorijām tika piemēroti reizināšanas koeficienti, ņemot vērā papildu grūtības, ko radīja nelielo pasūtījumu apstrāde salīdzinājumā ar citām CELF darbībām. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka šīs grūtības varēja atrisināt, izmantojot sakaru līdzekļus, kas attiecās uz divām trešdaļām nelielo pasūtījumu. Tādēļ Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu novērtējumā, konkrētām izmaksām piemērojot reizināšanas koeficientu (un katrā ziņā pasūtījumiem, kas nodoti, izmantojot sakaru līdzekļus), un secināja – ja minēto koeficientu nebūtu, izmaksas, kuras saistītas ar nelielo pasūtījumu apstrādi, būtu mazākas un darbības ekspluatācijas ienākumi saistībā ar nelielajiem pasūtījumiem būtu pozitīvi (600 000 Francijas franku jeb 91 469 euro). Vispārējā tiesa uzskata – Komisija nav pierādījusi, ka pārmaksāšana nav notikusi.

E.   Piektais posms

| (33) | Pēc Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa sprieduma pieņemšanas pārbaudes procedūra, kas uzsākta saskaņā ar Komisijas 1996. gada 30. jūlija lēmumu, joprojām paliek spēkā, un Komisijai ir jāpieņem jauns lēmums. |
| --- | --- |

(33)

Pēc Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa sprieduma pieņemšanas pārbaudes procedūra, kas uzsākta saskaņā ar Komisijas 1996. gada 30. jūlija lēmumu, joprojām paliek spēkā, un Komisijai ir jāpieņem jauns lēmums.

| (34) | Ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa sprieduma pamatojumu un ņemot vērā to, ka lēmums par procedūras uzsākšanu pieņemts 1996. gada 30. jūlijā, Komisija vēlējās no jauna aicināt Francijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa sprieduma pamatojumu un ņemot vērā to, ka lēmums par procedūras uzsākšanu pieņemts 1996. gada 30. jūlijā, Komisija vēlējās no jauna aicināt Francijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

| (35) | Komisija 2009. gada 8. aprīlī pieņēma lēmumu pagarināt procedūru (12) (Lēmums C(2009) 2481 – “lēmums par procedūras pagarināšanu”). Šis lēmums par procedūras pagarināšanu, paredzot jaunu termiņu piezīmju iesniegšanai, papildināja 1996. gada 30. jūlija lēmumu par procedūras uzsākšanu. Tajā bija norādīts, ka abi lēmumi ir aplūkojami kā vienots veselums, ka tie attiecas uz vienu un to pašu formālo izmeklēšanas procedūru un ka tajā gadījumā, ja faktu un tiesību apraksts vai Komisijas iepriekšējais novērtējums lēmumā par procedūras pagarināšanu atšķirsies no 1996. gada 30. jūlija lēmuma par procedūras uzsākšanu, ir jāņem vērā vienīgi lēmums par procedūras pagarināšanu. |
| --- | --- |

(35)

Komisija 2009. gada 8. aprīlī pieņēma lēmumu pagarināt procedūru (12) (Lēmums C(2009) 2481 – “lēmums par procedūras pagarināšanu”). Šis lēmums par procedūras pagarināšanu, paredzot jaunu termiņu piezīmju iesniegšanai, papildināja 1996. gada 30. jūlija lēmumu par procedūras uzsākšanu. Tajā bija norādīts, ka abi lēmumi ir aplūkojami kā vienots veselums, ka tie attiecas uz vienu un to pašu formālo izmeklēšanas procedūru un ka tajā gadījumā, ja faktu un tiesību apraksts vai Komisijas iepriekšējais novērtējums lēmumā par procedūras pagarināšanu atšķirsies no 1996. gada 30. jūlija lēmuma par procedūras uzsākšanu, ir jāņem vērā vienīgi lēmums par procedūras pagarināšanu.

| (36) | Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(36)

Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem.

| (37) | Francijas iestāžu piezīmes Komisija saņēma 2009. gada 9. jūnijā, savukārt SIDE piezīmes – 2009. gada 23. jūlijā. Komisija 2009. gada 24. augustā nodeva SIDE piezīmes Francijas iestādēm, lai sniegtu tām iespēju izteikt komentārus, un saņēma šos komentārus 2009. gada 24. septembrī. |
| --- | --- |

(37)

Francijas iestāžu piezīmes Komisija saņēma 2009. gada 9. jūnijā, savukārt SIDE piezīmes – 2009. gada 23. jūlijā. Komisija 2009. gada 24. augustā nodeva SIDE piezīmes Francijas iestādēm, lai sniegtu tām iespēju izteikt komentārus, un saņēma šos komentārus 2009. gada 24. septembrī.

| (38) | Tomēr Francijas iestādes neiesniedza detalizētus faktus, kurus Komisija pieprasīja lēmumā par procedūras pagarināšanu, un attiecībā uz atbalsta samērīgumu atsaucās vien uz faktiem, kuri jau iesniegti 2002. gada 17. septembrī, 2003. gada 17. janvārī un 2003. gada 11. martā un kurus, ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu, Komisija kā tādus nevarēja izmantot. |
| --- | --- |

(38)

Tomēr Francijas iestādes neiesniedza detalizētus faktus, kurus Komisija pieprasīja lēmumā par procedūras pagarināšanu, un attiecībā uz atbalsta samērīgumu atsaucās vien uz faktiem, kuri jau iesniegti 2002. gada 17. septembrī, 2003. gada 17. janvārī un 2003. gada 11. martā un kurus, ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu, Komisija kā tādus nevarēja izmantot.

| (39) | Komisijas dienesti 2009. gada 8. oktobra vēstulē atgādināja Francijas iestādēm par pieprasījumu iesniegt faktus par precīzi minētajiem punktiem un norādīja, ka, ja šī informācija nebūs saņemta desmit darbdienu laikā, Komisijai atbilstoši procedūras regulas 13. panta 1. punktam būs jāpieņem galīgais lēmums, pamatojoties uz informāciju, kas ir tās rīcībā, vajadzības gadījumā iepriekš izdodot rīkojumu iesniegt informāciju, piemērojot 10. panta 3. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (13). |
| --- | --- |

(39)

Komisijas dienesti 2009. gada 8. oktobra vēstulē atgādināja Francijas iestādēm par pieprasījumu iesniegt faktus par precīzi minētajiem punktiem un norādīja, ka, ja šī informācija nebūs saņemta desmit darbdienu laikā, Komisijai atbilstoši procedūras regulas 13. panta 1. punktam būs jāpieņem galīgais lēmums, pamatojoties uz informāciju, kas ir tās rīcībā, vajadzības gadījumā iepriekš izdodot rīkojumu iesniegt informāciju, piemērojot 10. panta 3. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (13).

| (40) | Francijas iestādes 2009. gada 21. oktobra vēstulē informēja Komisiju, ka saskaņā ar Parīzes Tirdzniecības tiesas 2009. gada 9. septembra spriedumu ir uzsākta CELF likvidācija un tas ir pārtraucis savu darbību. Turklāt attiecībā uz faktiem, kas prasīti Komisijas 2009. gada 8. oktobra vēstulē, Francijas iestādes norādīja, ka tām nav papildu informācijas, kuru varētu iesniegt, un atsaucās uz savām piezīmēm, kas iesniegtas 2009. gada 9. jūnijā. |
| --- | --- |

(40)

Francijas iestādes 2009. gada 21. oktobra vēstulē informēja Komisiju, ka saskaņā ar Parīzes Tirdzniecības tiesas 2009. gada 9. septembra spriedumu ir uzsākta CELF likvidācija un tas ir pārtraucis savu darbību. Turklāt attiecībā uz faktiem, kas prasīti Komisijas 2009. gada 8. oktobra vēstulē, Francijas iestādes norādīja, ka tām nav papildu informācijas, kuru varētu iesniegt, un atsaucās uz savām piezīmēm, kas iesniegtas 2009. gada 9. jūnijā.

| (41) | Komisija 2009. gada 20. novembra lēmumā (Lēmums C(2009) 9256 – “lēmums par rīkojumu iesniegt informāciju”) nolēma pieprasīt Francijai sniegt pieprasīto informāciju, jo, neraugoties uz atkārtotiem lūgumiem, šī informācija nav sniegta. |
| --- | --- |

(41)

Komisija 2009. gada 20. novembra lēmumā (Lēmums C(2009) 9256 – “lēmums par rīkojumu iesniegt informāciju”) nolēma pieprasīt Francijai sniegt pieprasīto informāciju, jo, neraugoties uz atkārtotiem lūgumiem, šī informācija nav sniegta.

| (42) | Francijas iestādes 2009. gada 2. decembra vēstulē norādīja, ka tām nav papildu informācijas, ko iesniegt Komisijai, un ka tās atsaucas uz savām piezīmēm, kuras iesniegtas 2009. gada 9. jūnijā. |
| --- | --- |

(42)

Francijas iestādes 2009. gada 2. decembra vēstulē norādīja, ka tām nav papildu informācijas, ko iesniegt Komisijai, un ka tās atsaucas uz savām piezīmēm, kuras iesniegtas 2009. gada 9. jūnijā.

| (43) | Vēl jānorāda, ka 2009. gada 2. decembrī Francijas iestādes nosūtīja arī vēstuli par atbalsta shēmu ar nosaukumu “Universitāšu un zinātnisko grāmatu programma” jeb Programme Plus. Šis lēmums neattiecas uz šo atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(43)

Vēl jānorāda, ka 2009. gada 2. decembrī Francijas iestādes nosūtīja arī vēstuli par atbalsta shēmu ar nosaukumu “Universitāšu un zinātnisko grāmatu programma” jeb Programme Plus. Šis lēmums neattiecas uz šo atbalsta shēmu.

| (44) | Komisija 2009. gada 22. decembra vēstulē pieprasīja Francijas iestādēm ziņas par CELF situāciju un CELF piemērojamās likvidācijas procedūru. Francijas iestādes atbildēja 2010. gada 27. janvārī. Precizējumi iesniegti arī 2010. gada 9. martā un 2010. gada 26. novembrī. |
| --- | --- |

(44)

Komisija 2009. gada 22. decembra vēstulē pieprasīja Francijas iestādēm ziņas par CELF situāciju un CELF piemērojamās likvidācijas procedūru. Francijas iestādes atbildēja 2010. gada 27. janvārī. Precizējumi iesniegti arī 2010. gada 9. martā un 2010. gada 26. novembrī.

F.   Procedūras valsts tiesās un prejudiciāli jautājumi

| (45) | Tomēr ir jāatzīmē, ka Francijas valsts tiesās notiek procedūras un ka tās devušas pamatu vērsties Eiropas Savienības Tiesā, pamatojoties uz LESD 267. pantu (bijušais EKL 234. pants). Šo procedūru galvenie posmi īsumā ir apkopoti turpmāk. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr ir jāatzīmē, ka Francijas valsts tiesās notiek procedūras un ka tās devušas pamatu vērsties Eiropas Savienības Tiesā, pamatojoties uz LESD 267. pantu (bijušais EKL 234. pants). Šo procedūru galvenie posmi īsumā ir apkopoti turpmāk.

| (46) | SIDE vērsās Francijas tiesā saskaņā ar bijušo EKL 88. panta 3. punktu. Ar 2004. gada 5. oktobra spriedumu, apstiprinot Parīzes Administratīvās tiesas 2001. gada 26. aprīļa spriedumu, Parīzes Administratīvā apelācijas tiesa valstij noteica pienākumu uzsākt CELF samaksātā atbalsta atgūšanu. |
| --- | --- |

(46)

SIDE vērsās Francijas tiesā saskaņā ar bijušo EKL 88. panta 3. punktu. Ar 2004. gada 5. oktobra spriedumu, apstiprinot Parīzes Administratīvās tiesas 2001. gada 26. aprīļa spriedumu, Parīzes Administratīvā apelācijas tiesa valstij noteica pienākumu uzsākt CELF samaksātā atbalsta atgūšanu.

| (47) | Valsts padome, kurā tika iesniegta kasācijas sūdzība, ar 2006. gada 29. marta spriedumu apstiprināja atsevišķus Administratīvās apelācijas tiesas lēmuma aspektus, it īpašu faktu, ka attiecīgais atbalsts nebija tāds, kas kompensēja sabiedrisko pakalpojumu pienākumus (14), valsts tiesa to nevarēja kvalificēt kā esošu atbalstu un ka CELF nevarēja atsaukties uz tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(47)

Valsts padome, kurā tika iesniegta kasācijas sūdzība, ar 2006. gada 29. marta spriedumu apstiprināja atsevišķus Administratīvās apelācijas tiesas lēmuma aspektus, it īpašu faktu, ka attiecīgais atbalsts nebija tāds, kas kompensēja sabiedrisko pakalpojumu pienākumus (14), valsts tiesa to nevarēja kvalificēt kā esošu atbalstu un ka CELF nevarēja atsaukties uz tiesisko paļāvību.

| (48) | Tomēr 2006. gada 29. marta spriedumā Valsts Padome nolēma apturēt tiesvedību par apelācijas sūdzībām līdz brīdim, kad Tiesa būs atbildējusi uz prejudiciālajiem jautājumiem, kas tai uzdoti par valsts tiesas pienākumiem attiecībā uz valsts atbalstu, par kuru nav paziņots, bet kurš vēlāk Komisijas lēmumā pasludināts par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(48)

Tomēr 2006. gada 29. marta spriedumā Valsts Padome nolēma apturēt tiesvedību par apelācijas sūdzībām līdz brīdim, kad Tiesa būs atbildējusi uz prejudiciālajiem jautājumiem, kas tai uzdoti par valsts tiesas pienākumiem attiecībā uz valsts atbalstu, par kuru nav paziņots, bet kurš vēlāk Komisijas lēmumā pasludināts par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (49) | Tiesa 2008. gada 12. februāra spriedumā (15) lēma šādi:
  “EKL 88. panta 3. punkta pēdējais teikums ir jāinterpretē tādējādi, ka valsts tiesai nav jāpiespriež tāda atbalsta atgūšana, kas ir īstenots pretēji šim noteikumam, ja Kopienu Komisija ir pieņēmusi galīgu lēmumu, ar ko konstatē minētā atbalsta saderību ar kopējo tirgu EKL 87. panta nozīmē. Saskaņā ar Kopienu tiesībām tai atbalsta saņēmējam ir jāpiespriež procentu maksāšana par nelikumības periodu. Valsts tiesību ietvaros šī tiesa vajadzības gadījumā var piespriest arī nelikumīgā atbalsta atgūšanu, neierobežojot dalībvalsts tiesības vēlāk īstenot šo atbalstu no jauna. Tāpat valsts tiesai var nākties apmierināt prasības par tādu zaudējumu atlīdzību, kas radušies atbalsta nelikumības dēļ.
  Tādos procesuālos apstākļos, kādi ir pamata prāvā, no EKL 88. panta 3. punkta pēdējā teikuma izrietošais pienākums novērst atbalsta nelikumības sekas, runājot par to summu aprēķinu, kas ir jāatmaksā saņēmējam, izņemot ārkārtas apstākļus, attiecas arī uz periodu no Kopienu Komisijas lēmuma, ar ko konstatēta šī atbalsta saderība ar kopējo tirgu, pieņemšanas līdz minētā lēmuma atcelšanai Kopienu tiesā.” |
| --- | --- |

(49)

Tiesa 2008. gada 12. februāra spriedumā (15) lēma šādi:

“EKL 88. panta 3. punkta pēdējais teikums ir jāinterpretē tādējādi, ka valsts tiesai nav jāpiespriež tāda atbalsta atgūšana, kas ir īstenots pretēji šim noteikumam, ja Kopienu Komisija ir pieņēmusi galīgu lēmumu, ar ko konstatē minētā atbalsta saderību ar kopējo tirgu EKL 87. panta nozīmē. Saskaņā ar Kopienu tiesībām tai atbalsta saņēmējam ir jāpiespriež procentu maksāšana par nelikumības periodu. Valsts tiesību ietvaros šī tiesa vajadzības gadījumā var piespriest arī nelikumīgā atbalsta atgūšanu, neierobežojot dalībvalsts tiesības vēlāk īstenot šo atbalstu no jauna. Tāpat valsts tiesai var nākties apmierināt prasības par tādu zaudējumu atlīdzību, kas radušies atbalsta nelikumības dēļ.

Tādos procesuālos apstākļos, kādi ir pamata prāvā, no EKL 88. panta 3. punkta pēdējā teikuma izrietošais pienākums novērst atbalsta nelikumības sekas, runājot par to summu aprēķinu, kas ir jāatmaksā saņēmējam, izņemot ārkārtas apstākļus, attiecas arī uz periodu no Kopienu Komisijas lēmuma, ar ko konstatēta šī atbalsta saderība ar kopējo tirgu, pieņemšanas līdz minētā lēmuma atcelšanai Kopienu tiesā.”

| (50) | Ņēmusi vērā Tiesas 2008. gada 12. februāra spriedumu, kā arī iepriekš minēto Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu, Valsts Padome savā 2008. gada 19. decembra spriedumā atcēla iepriekš minētā Parīzes Administratīvās apelācijas tiesas 2004. gada 5. oktobra sprieduma 2., 3. un 4. pantu un lēma tā, kā izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(50)

Ņēmusi vērā Tiesas 2008. gada 12. februāra spriedumu, kā arī iepriekš minēto Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu, Valsts Padome savā 2008. gada 19. decembra spriedumā atcēla iepriekš minētā Parīzes Administratīvās apelācijas tiesas 2004. gada 5. oktobra sprieduma 2., 3. un 4. pantu un lēma tā, kā izklāstīts turpmāk.

| (51) | Vispirms tā noteica pienākumu kultūras un komunikācijas ministram uzsākt procentu piedziņu attiecībā uz nelikumīgo atbalstu, kas piešķirts CELF no 1980. gada līdz Valsts Padomes lēmuma pieņemšanas dienai, kuri aprēķināti atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 794/2004 (16). Tāpat ministram ir noteikts pienākums uzsākt procentu piedziņu, kuri pienākas par laika posmu starp datumu, kad pieņemts Valsts Padomes lēmums, un dienu, kad vai nu tiks galīgi konstatēta atbalsta saderība ar kopējo tirgu, vai noteikts, ka atbalsts ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(51)

Vispirms tā noteica pienākumu kultūras un komunikācijas ministram uzsākt procentu piedziņu attiecībā uz nelikumīgo atbalstu, kas piešķirts CELF no 1980. gada līdz Valsts Padomes lēmuma pieņemšanas dienai, kuri aprēķināti atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 794/2004 (16). Tāpat ministram ir noteikts pienākums uzsākt procentu piedziņu, kuri pienākas par laika posmu starp datumu, kad pieņemts Valsts Padomes lēmums, un dienu, kad vai nu tiks galīgi konstatēta atbalsta saderība ar kopējo tirgu, vai noteikts, ka atbalsts ir jāatmaksā.

| (52) | Turklāt Valsts padome nolēma apturēt tiesvedību līdz laikam, kad Tiesa būs atbildējusi uz šādiem prejudiciāliem jautājumiem:






  “1. | Vai valsts tiesa var apturēt tiesvedību jautājumā par valsts atbalsta atgūšanu līdz laikam, kad Komisija būs pieņēmusi galīgo lēmumu par valsts atbalsta saderību ar kopējā tirgus noteikumiem, ja Kopienu tiesa ir atcēlusi pirmo Komisijas lēmumu, ar kuru šis valsts atbalsts ticis atzīts par saderīgu [ar kopējo tirgu]? |
| --- | --- | --- |

(52)

Turklāt Valsts padome nolēma apturēt tiesvedību līdz laikam, kad Tiesa būs atbildējusi uz šādiem prejudiciāliem jautājumiem:

“1.

Vai valsts tiesa var apturēt tiesvedību jautājumā par valsts atbalsta atgūšanu līdz laikam, kad Komisija būs pieņēmusi galīgo lēmumu par valsts atbalsta saderību ar kopējā tirgus noteikumiem, ja Kopienu tiesa ir atcēlusi pirmo Komisijas lēmumu, ar kuru šis valsts atbalsts ticis atzīts par saderīgu [ar kopējo tirgu]?

| 2. | Ja Komisija trīs reizes ir atzinusi, ka valsts atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, pirms [Pirmās instances tiesa] šos lēmumus atcēla, vai šādu situāciju var uzskatīt par ārkārtas apstākli, kura rezultātā valsts tiesa varētu ierobežot pienākumu atgūt valsts atbalstu?” |
| --- | --- |

2.

Ja Komisija trīs reizes ir atzinusi, ka valsts atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, pirms [Pirmās instances tiesa] šos lēmumus atcēla, vai šādu situāciju var uzskatīt par ārkārtas apstākli, kura rezultātā valsts tiesa varētu ierobežot pienākumu atgūt valsts atbalstu?”

| (53) | 2010. gada 11. martā (17) Tiesa lēma par minētajiem prejudiciālajiem jautājumiem un pieņēma šādu lēmumu:






  “1. | Valsts tiesa, kurā, pamatojoties uz EKL 88. panta 3. punktu, ir celta prasība par nelikumīga valsts atbalsta atgūšanu, nevar apturēt lēmuma par šo prasību pieņemšanu līdz brīdim, kad pēc iepriekšēja pozitīva lēmuma atcelšanas Eiropas Kopienu Komisija būs lēmusi par atbalstu saderīgumu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- | --- |

(53)

2010. gada 11. martā (17) Tiesa lēma par minētajiem prejudiciālajiem jautājumiem un pieņēma šādu lēmumu:

“1.

Valsts tiesa, kurā, pamatojoties uz EKL 88. panta 3. punktu, ir celta prasība par nelikumīga valsts atbalsta atgūšanu, nevar apturēt lēmuma par šo prasību pieņemšanu līdz brīdim, kad pēc iepriekšēja pozitīva lēmuma atcelšanas Eiropas Kopienu Komisija būs lēmusi par atbalstu saderīgumu ar kopējo tirgu.

| 2. | Tas, ka Eiropas Kopienu Komisija trīs reizes pēc kārtas ir pieņēmusi lēmumu, atzīstot valsts atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu, ko Kopienu tiesa pēc tam ir atcēlusi, pats par sevi nevar būt ārkārtas apstāklis, kas pamatotu atbalsta saņēmēja pienākuma atmaksāt šo atbalstu ierobežošanu, ja atbalsts ir īstenots, neievērojot EKL 88. panta 3. punktu.” |
| --- | --- |

2.

Tas, ka Eiropas Kopienu Komisija trīs reizes pēc kārtas ir pieņēmusi lēmumu, atzīstot valsts atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu, ko Kopienu tiesa pēc tam ir atcēlusi, pats par sevi nevar būt ārkārtas apstāklis, kas pamatotu atbalsta saņēmēja pienākuma atmaksāt šo atbalstu ierobežošanu, ja atbalsts ir īstenots, neievērojot EKL 88. panta 3. punktu.”

2.   ATTIECĪGĀ PASĀKUMA IZKLĀSTS

| (54) | Francijas iestādes norādīja Komisijai, ka saskaņā ar Francijas valdības vispārējās politikas nostāju attiecībā uz franču valodas grāmatu un literatūras izplatīšanas veicināšanu Kultūras ministrija 1980. gadā nolēma piešķirt atbalstu eksportēšanas brokeriem, kuri piekrīt jebkuram pasūtījumu veidam, lai arī kāda būtu to summa un izdevīgums. Šos pasākumus īstenoja, lai uz laiku novērstu tirgus nepilnības un sekmētu nelielu, neizdevīgu pasūtījumu darbības saglabāšanu eksportēšanas brokeru tirgū. |
| --- | --- |

(54)

Francijas iestādes norādīja Komisijai, ka saskaņā ar Francijas valdības vispārējās politikas nostāju attiecībā uz franču valodas grāmatu un literatūras izplatīšanas veicināšanu Kultūras ministrija 1980. gadā nolēma piešķirt atbalstu eksportēšanas brokeriem, kuri piekrīt jebkuram pasūtījumu veidam, lai arī kāda būtu to summa un izdevīgums. Šos pasākumus īstenoja, lai uz laiku novērstu tirgus nepilnības un sekmētu nelielu, neizdevīgu pasūtījumu darbības saglabāšanu eksportēšanas brokeru tirgū.

| (55) | Francijas iestādes uzskata, ka mazās grāmatnīcas, kuras atrodas galvenokārt franciski nerunājošās, bieži grūti pieejamās un/vai attālās zonās, sastopas ar nopietnām apgādes grūtībām, to pasūtījumus nav iespējams izpildīt, izmantojot tradicionālos izplatīšanas tīklus, pasūtīto darbu daudzumi ir nepietiekami un pasūtīto grāmatu mazumtirdzniecības cena nav pietiekami augsta, lai izplatīšana būtu izdevīga. |
| --- | --- |

(55)

Francijas iestādes uzskata, ka mazās grāmatnīcas, kuras atrodas galvenokārt franciski nerunājošās, bieži grūti pieejamās un/vai attālās zonās, sastopas ar nopietnām apgādes grūtībām, to pasūtījumus nav iespējams izpildīt, izmantojot tradicionālos izplatīšanas tīklus, pasūtīto darbu daudzumi ir nepietiekami un pasūtīto grāmatu mazumtirdzniecības cena nav pietiekami augsta, lai izplatīšana būtu izdevīga.

| (56) | Francijas iestādes uzskata, ka attiecīgā atbalsta mērķis bija atļaut eksporta brokeriem nodrošināt ārzemēs, galvenokārt franciski nerunājošās zonās, esošo grāmatnīcu veikto pasūtījumu kopumu, lai arī kāda būtu to summa, izdevīgums un galamērķis. Mērķis, kuru varētu nodrošināt ar franču kultūras daudzveidības atbalsta politiku, ir franču valodas grāmatu optimāla izplatīšana, un tādā veidā tiktu veicināta franču valodas literatūras izplatīšanās visā pasaulē. |
| --- | --- |

(56)

Francijas iestādes uzskata, ka attiecīgā atbalsta mērķis bija atļaut eksporta brokeriem nodrošināt ārzemēs, galvenokārt franciski nerunājošās zonās, esošo grāmatnīcu veikto pasūtījumu kopumu, lai arī kāda būtu to summa, izdevīgums un galamērķis. Mērķis, kuru varētu nodrošināt ar franču kultūras daudzveidības atbalsta politiku, ir franču valodas grāmatu optimāla izplatīšana, un tādā veidā tiktu veicināta franču valodas literatūras izplatīšanās visā pasaulē.

| (57) | Francijas iestāžu uzturēto atbalsta mehānismu, dēvētu par “nelielo pasūtījumu programmu”, veidoja subsīdija, kuras mērķis bija kompensēt tādu nelielu pasūtījumu apstrādes papildu izmaksas, kurus Francijas iestādes bija definējušas kā tādus, ja to summa ir mazāka par vai vienāda ar 500 Francijas frankiem, tas ir, aptuveni 76 euro. |
| --- | --- |

(57)

Francijas iestāžu uzturēto atbalsta mehānismu, dēvētu par “nelielo pasūtījumu programmu”, veidoja subsīdija, kuras mērķis bija kompensēt tādu nelielu pasūtījumu apstrādes papildu izmaksas, kurus Francijas iestādes bija definējušas kā tādus, ja to summa ir mazāka par vai vienāda ar 500 Francijas frankiem, tas ir, aptuveni 76 euro.

| (58) | Francijas iestādes uzskata, ka iestādei, kas saņēma subsīdijas, bija jāiesniedz Kultūras ministrijas Grāmatu un lasīšanas direkcijai to dokumentu kopums, kurš attiecas uz iestādes vispārējo darbību (kopējais apgrozījums, finanšu konti, plānotais budžets, šos datus apstiprinošo dokumentu kopijas, vajadzības gadījumā revidenta atskaite un algu saraksta kopsavilkums), kā arī jebkuri dokumenti, kas attiecas uz subsidējamajām darbībām, jo īpaši subsīdiju izlietojuma aprēķins, kurš pamato materiālās palīdzības izlietojumu, kas piešķirts ar iepriekšējā gada subsīdiju. |
| --- | --- |

(58)

Francijas iestādes uzskata, ka iestādei, kas saņēma subsīdijas, bija jāiesniedz Kultūras ministrijas Grāmatu un lasīšanas direkcijai to dokumentu kopums, kurš attiecas uz iestādes vispārējo darbību (kopējais apgrozījums, finanšu konti, plānotais budžets, šos datus apstiprinošo dokumentu kopijas, vajadzības gadījumā revidenta atskaite un algu saraksta kopsavilkums), kā arī jebkuri dokumenti, kas attiecas uz subsidējamajām darbībām, jo īpaši subsīdiju izlietojuma aprēķins, kurš pamato materiālās palīdzības izlietojumu, kas piešķirts ar iepriekšējā gada subsīdiju.

| (59) | Praksē “nelielo pasūtījumu” programmu izmantoja tikai viens uzņēmums – CELF. Francijas iestādes uzskata, ka uzņēmumam katru gadu bija jāattaisno nelielo pasūtījumu izpildes radītās papildu izmaksas, lai pamatotu subsīdijas pieprasījumu nākošajam gadam. Ceturto daļu iepriekšējā gada laikā piešķirtās subsīdijas izmaksā gada sākumā, atlikumu piešķirot rudenī, pēc tam, kad valsts budžeta pārraudzības iestādes ir veikušas uzņēmuma plānotā budžeta un svārstību, kas reģistrētas izpildes pirmās daļas laikā, pārbaudes. Pastāvēja vienošanās par to, ka, ja atbalsta summu neizlieto pilnībā, pārpalikušo summu atskaita no nākošajā gadā paredzētajām subsīdijām. Tāpat Kultūras ministrija kā uzaicināts novērotājs piedalījās CELF administratīvajās padomēs un kopsapulcēs. |
| --- | --- |

(59)

Praksē “nelielo pasūtījumu” programmu izmantoja tikai viens uzņēmums – CELF. Francijas iestādes uzskata, ka uzņēmumam katru gadu bija jāattaisno nelielo pasūtījumu izpildes radītās papildu izmaksas, lai pamatotu subsīdijas pieprasījumu nākošajam gadam. Ceturto daļu iepriekšējā gada laikā piešķirtās subsīdijas izmaksā gada sākumā, atlikumu piešķirot rudenī, pēc tam, kad valsts budžeta pārraudzības iestādes ir veikušas uzņēmuma plānotā budžeta un svārstību, kas reģistrētas izpildes pirmās daļas laikā, pārbaudes. Pastāvēja vienošanās par to, ka, ja atbalsta summu neizlieto pilnībā, pārpalikušo summu atskaita no nākošajā gadā paredzētajām subsīdijām. Tāpat Kultūras ministrija kā uzaicināts novērotājs piedalījās CELF administratīvajās padomēs un kopsapulcēs.

| (60) | Ir jāprecizē, ka, tā kā kopš 1997. gada visu laiku notika samazinājums, attiecīgais atbalsts 2002. gadā tika atcelts. Tātad CELF katru gadu kopš 1980. gada un līdz 2001. gada beigām saņēma atbalstu, kas, kā to norāda Francijas iestādes, bija paredzēts, lai samazinātu tādu nelielo pasūtījumu apstrādes izmaksas, kuri nākuši no ārzemēm un attiecas uz grāmatām franču valodā. Kopumā laikā no 1980. līdz 2001. gada beigām CELF saistībā ar minēto atbalstu saņēma aptuveni 4,8 miljonus euro.

  Tabula


  Atbalsta summas, kas piešķirtas CELF kopš 1980. gada “nelielo pasūtījumu” apstrādei

  Francijas iestāžu iesniegtie dati
  (summas ir noapaļotas euro)






  Gads | Atbalsta summa |
| --- | --- | --- |
| 1980. | 91 469,41 |
| 1981. | 91 469,41 |
| 1982. | 205 806,17 |
| 1983. | 164 644,94 |
| 1984. | 137 204,12 |
| 1985. | 141 777,59 |
| 1986. | 248 491,90 |
| 1987. | 214 953,11 |
| 1988. | 213 428,62 |
| 1989. | 259 163,33 |
| 1990. | 304 898,03 |
| 1991. | 373 500,09 |
| 1992. | 422 283,78 |
| 1993. | 382 647,03 |
| 1994. | 304 898,03 |
| 1995. | 304 898,03 |
| 1996. | 304 898,03 |
| 1997. | 243 918,43 |
| 1998. | 182 938,82 |
| 1999. | 121 959,21 |
| 2000. | 60 979,61 |
| 2001. | 38 112,25 |
| 2002. | 0 |

(60)

Ir jāprecizē, ka, tā kā kopš 1997. gada visu laiku notika samazinājums, attiecīgais atbalsts 2002. gadā tika atcelts. Tātad CELF katru gadu kopš 1980. gada un līdz 2001. gada beigām saņēma atbalstu, kas, kā to norāda Francijas iestādes, bija paredzēts, lai samazinātu tādu nelielo pasūtījumu apstrādes izmaksas, kuri nākuši no ārzemēm un attiecas uz grāmatām franču valodā. Kopumā laikā no 1980. līdz 2001. gada beigām CELF saistībā ar minēto atbalstu saņēma aptuveni 4,8 miljonus euro.

Tabula

Atbalsta summas, kas piešķirtas CELF kopš 1980. gada “nelielo pasūtījumu” apstrādei

Francijas iestāžu iesniegtie dati

(summas ir noapaļotas euro)

Gads

Atbalsta summa

1980.

91 469,41

1981.

91 469,41

1982.

205 806,17

1983.

164 644,94

1984.

137 204,12

1985.

141 777,59

1986.

248 491,90

1987.

214 953,11

1988.

213 428,62

1989.

259 163,33

1990.

304 898,03

1991.

373 500,09

1992.

422 283,78

1993.

382 647,03

1994.

304 898,03

1995.

304 898,03

1996.

304 898,03

1997.

243 918,43

1998.

182 938,82

1999.

121 959,21

2000.

60 979,61

2001.

38 112,25

2002.

0

3.   FRANCIJAS KOMENTĀRI UN SIDE PIEZĪMES PĒC PROCEDŪRAS PAGARINĀŠANAS

| (61) | Savā 2009. gada 9. jūnija atbildē uz lēmumu par procedūras pagarināšanu Francijas iestādes it īpaši minēja šādas piezīmes. |
| --- | --- |

(61)

Savā 2009. gada 9. jūnija atbildē uz lēmumu par procedūras pagarināšanu Francijas iestādes it īpaši minēja šādas piezīmes.

| (62) | Pirmkārt, tās norādīja, ka piekrīt Komisijas analīzei, kurā secināts, ka atbalsts CELF ir valsts atbalsts un ka atkāpes, kas paredzētas LESD 107. panta 2. punkta un 3. punkta a) un b) apakšpunktā, nav piemērojamas. |
| --- | --- |

(62)

Pirmkārt, tās norādīja, ka piekrīt Komisijas analīzei, kurā secināts, ka atbalsts CELF ir valsts atbalsts un ka atkāpes, kas paredzētas LESD 107. panta 2. punkta un 3. punkta a) un b) apakšpunktā, nav piemērojamas.

| (63) | Novērtējot atbalstu, ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu, Francijas iestādes neiesniedza jaunus faktus par atbalsta samērīgumu. |
| --- | --- |

(63)

Novērtējot atbalstu, ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu, Francijas iestādes neiesniedza jaunus faktus par atbalsta samērīgumu.

| (64) | Tomēr Francijas iestādes norādīja, ka tās uzskata, ka CELF uzticētajam uzdevumam bija vispārēja nozīme LESD 106. panta 2. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(64)

Tomēr Francijas iestādes norādīja, ka tās uzskata, ka CELF uzticētajam uzdevumam bija vispārēja nozīme LESD 106. panta 2. punkta izpratnē.

| (65) | Francijas iestādes galvenokārt aizbildinājās ar to, ka pastāv ārkārtas apstākļi, kuru dēļ Komisijai nevajadzētu atgūt atbalstu. |
| --- | --- |

(65)

Francijas iestādes galvenokārt aizbildinājās ar to, ka pastāv ārkārtas apstākļi, kuru dēļ Komisijai nevajadzētu atgūt atbalstu.

| (66) | Kā jau iepriekš norādīts, Francijas iestādes neiesniedza detalizētus faktus, kurus Komisija pieprasīja savā lēmumā par procedūras pagarināšanu, un attiecībā uz atbalsta samērīgumu atsaucās vienīgi uz faktiem, kuri bija iesniegti 2002. un 2003. gadā un kurus Komisija kā tādus nevarēja izmantot, ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu. Pēc tam, kad 2009. gada 8. oktobrī tika nosūtīta atgādinājuma vēstule, Komisija 2009. gada 20. novembrī nolēma pieprasīt Francijas iestādēm iesniegt informāciju, piemērojot Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu. Francijas iestādes 2009. gada 2. decembra vēstulē atbildēja, ka tām nav papildu informācijas, ko iesniegt Komisijai. |
| --- | --- |

(66)

Kā jau iepriekš norādīts, Francijas iestādes neiesniedza detalizētus faktus, kurus Komisija pieprasīja savā lēmumā par procedūras pagarināšanu, un attiecībā uz atbalsta samērīgumu atsaucās vienīgi uz faktiem, kuri bija iesniegti 2002. un 2003. gadā un kurus Komisija kā tādus nevarēja izmantot, ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu. Pēc tam, kad 2009. gada 8. oktobrī tika nosūtīta atgādinājuma vēstule, Komisija 2009. gada 20. novembrī nolēma pieprasīt Francijas iestādēm iesniegt informāciju, piemērojot Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu. Francijas iestādes 2009. gada 2. decembra vēstulē atbildēja, ka tām nav papildu informācijas, ko iesniegt Komisijai.

| (67) | Savās 2009. gada 23. jūlija piezīmēs SIDE it īpaši izteica turpmāk minētās piezīmes. |
| --- | --- |

(67)

Savās 2009. gada 23. jūlija piezīmēs SIDE it īpaši izteica turpmāk minētās piezīmes.

| (68) | SIDE atgādināja, ka atbalstu saņēma vienīgi CELF, lai gan tā uzskata, ka CELF darbība nebija raksturīga vienīgi CELF, jo tas, ka tiek apstrādāti dažāda izmēra pasūtījumi, arī vismazākie, kas nākuši no ģeogrāfiski attālām grāmatnīcām, lai tos sagrupētu un būtiskākos pasūtījumus nodotu izdevējiem, pēc SIDE uzskata, ir eksportēšanas brokeru darbības definējums. SIDE arī norādīja, ka tai atbalsts atteikts ne jau pārredzamības trūkuma dēļ, bet gan tādēļ, ka tā ir privāts uzņēmums, nevis izdevēju kooperatīvs. |
| --- | --- |

(68)

SIDE atgādināja, ka atbalstu saņēma vienīgi CELF, lai gan tā uzskata, ka CELF darbība nebija raksturīga vienīgi CELF, jo tas, ka tiek apstrādāti dažāda izmēra pasūtījumi, arī vismazākie, kas nākuši no ģeogrāfiski attālām grāmatnīcām, lai tos sagrupētu un būtiskākos pasūtījumus nodotu izdevējiem, pēc SIDE uzskata, ir eksportēšanas brokeru darbības definējums. SIDE arī norādīja, ka tai atbalsts atteikts ne jau pārredzamības trūkuma dēļ, bet gan tādēļ, ka tā ir privāts uzņēmums, nevis izdevēju kooperatīvs.

| (69) | Turklāt SIDE detalizēti apstrīdēja faktu, ka atbalsts bija nepieciešams. Attiecībā uz to tā it īpaši norādīja, ka jēdziens “nelieli pasūtījumi” ir patvaļīgs, un apstrīdēja Francijas iestāžu iesniegtos skaitļus. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt SIDE detalizēti apstrīdēja faktu, ka atbalsts bija nepieciešams. Attiecībā uz to tā it īpaši norādīja, ka jēdziens “nelieli pasūtījumi” ir patvaļīgs, un apstrīdēja Francijas iestāžu iesniegtos skaitļus.

| (70) | Turklāt SIDE uzskata, ka atbalstu nevarēja pamatot, balstoties uz LESD 106. panta 2. punktu, un tas it īpaši ir pamatojams ar valsts tiesu spriedumiem attiecībā uz CELF darbību. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt SIDE uzskata, ka atbalstu nevarēja pamatot, balstoties uz LESD 106. panta 2. punktu, un tas it īpaši ir pamatojams ar valsts tiesu spriedumiem attiecībā uz CELF darbību.

| (71) | Visbeidzot SIDE norādīja, ka šajā gadījumā nebija nekādu ārkārtas apstākļu, kas ļautu ierobežot atgūšanas pienākumu. |
| --- | --- |

(71)

Visbeidzot SIDE norādīja, ka šajā gadījumā nebija nekādu ārkārtas apstākļu, kas ļautu ierobežot atgūšanas pienākumu.

4.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (72) | Ir jānosaka, vai attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts un vai to vajadzības gadījumā var uzskatīt par tādu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu. Novērtējot to, Komisijai it īpaši jāņem vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedums. |
| --- | --- |

(72)

Ir jānosaka, vai attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts un vai to vajadzības gadījumā var uzskatīt par tādu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu. Novērtējot to, Komisijai it īpaši jāņem vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedums.

A.   Pasākuma novērtējums, ņemot vērā LESD 107. panta 1. punktu

| (73) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka, “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(73)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka, “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (74) | Pirmkārt, kā tas jau ir norādīts lēmumā par procedūras pagarināšanu, Komisija atgādina – Komisijas secinājums, ka attiecīgais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma izpratnē, ne reizi nav apšaubīts ne dažādos procedūras posmos Komisijā, ne Eiropas Savienības tiesās (18), ne arī valsts tiesās (19). Savā 2009. gada 9. jūnija atbildē uz lēmumu par procedūras pagarināšanu Francijas iestādes norādīja, ka tās piekrīt Komisijas analīzei, kurā secināts, ka atbalsts CELF ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(74)

Pirmkārt, kā tas jau ir norādīts lēmumā par procedūras pagarināšanu, Komisija atgādina – Komisijas secinājums, ka attiecīgais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma izpratnē, ne reizi nav apšaubīts ne dažādos procedūras posmos Komisijā, ne Eiropas Savienības tiesās (18), ne arī valsts tiesās (19). Savā 2009. gada 9. jūnija atbildē uz lēmumu par procedūras pagarināšanu Francijas iestādes norādīja, ka tās piekrīt Komisijas analīzei, kurā secināts, ka atbalsts CELF ir valsts atbalsts.

| (75) | Komisija uzskata, ka aplūkotais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta (bijušā EKL 87. panta 1. punkta) izpratnē turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(75)

Komisija uzskata, ka aplūkotais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta (bijušā EKL 87. panta 1. punkta) izpratnē turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

| (76) | Pirmkārt, pasākums sniedz priekšrocības CELF, jo tas ļauj samazināt nelielo pasūtījumu izmaksas. Tas ir selektīvs, jo praksē labumu no tā gūst vienīgi CELF. |
| --- | --- |

(76)

Pirmkārt, pasākums sniedz priekšrocības CELF, jo tas ļauj samazināt nelielo pasūtījumu izmaksas. Tas ir selektīvs, jo praksē labumu no tā gūst vienīgi CELF.

| (77) | Turklāt pasākums tiek finansēts no Francijas valsts budžeta līdzekļiem, tātad no valsts resursiem. Par tā īstenošanu lēmumu pieņēma Kultūras ministrija, un tātad pasākums ir attiecināms uz Francijas iestādēm. |
| --- | --- |

(77)

Turklāt pasākums tiek finansēts no Francijas valsts budžeta līdzekļiem, tātad no valsts resursiem. Par tā īstenošanu lēmumu pieņēma Kultūras ministrija, un tātad pasākums ir attiecināms uz Francijas iestādēm.

| (78) | Turklāt pasākums ir uzskatāms par tādu, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļot konkurenci. Atbalstu piešķir Francijas brokeriem (praksē – CELF), kas eksportē franču valodas grāmatas galvenokārt uz franciski nerunājošām valstīm. Iepriekš minētie Francijas brokeri vismaz potenciāli konkurē ar pārējiem franču grāmatu eksportēšanas brokeriem, kas atrodas citās Eiropas Savienības franciski runājošās valstīs (Beļģijā un Luksemburgā). Tas, ka ietekme uz tirdzniecību un pasākuma radītais konkurences izkropļojums šķiet pavisam neliels, nemaina šo secinājumu. Patiesībā, saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru Komisijai nav jākonstatē reāla atbalsta ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un konkurences izkropļošana. Pietiek ar to vien, ka atbalsts ir uzskatāms par tādu, kas var iespaidot tirdzniecību un kropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt pasākums ir uzskatāms par tādu, kas var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļot konkurenci. Atbalstu piešķir Francijas brokeriem (praksē – CELF), kas eksportē franču valodas grāmatas galvenokārt uz franciski nerunājošām valstīm. Iepriekš minētie Francijas brokeri vismaz potenciāli konkurē ar pārējiem franču grāmatu eksportēšanas brokeriem, kas atrodas citās Eiropas Savienības franciski runājošās valstīs (Beļģijā un Luksemburgā). Tas, ka ietekme uz tirdzniecību un pasākuma radītais konkurences izkropļojums šķiet pavisam neliels, nemaina šo secinājumu. Patiesībā, saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru Komisijai nav jākonstatē reāla atbalsta ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un konkurences izkropļošana. Pietiek ar to vien, ka atbalsts ir uzskatāms par tādu, kas var iespaidot tirdzniecību un kropļot konkurenci.

| (79) | Visbeidzot, Komisija uzskata, ka Altmark judikatūras piemērošanas nosacījumi nav izpildīti. Savā 2003. gada 24. jūlija spriedumā (20) Tiesa precizēja to, kādos apstākļos subsīdija uzņēmumam, kurš pārvalda pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, nav valsts atbalsts: “Pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu pildīšanas saistībām, un šīm saistībām jābūt skaidri definētām; otrkārt, kompensāciju aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un caurredzami noteiktiem; treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un adekvāti nodrošināts ar transporta līdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi.” |
| --- | --- |

(79)

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka Altmark judikatūras piemērošanas nosacījumi nav izpildīti. Savā 2003. gada 24. jūlija spriedumā (20) Tiesa precizēja to, kādos apstākļos subsīdija uzņēmumam, kurš pārvalda pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, nav valsts atbalsts: “Pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu pildīšanas saistībām, un šīm saistībām jābūt skaidri definētām; otrkārt, kompensāciju aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un caurredzami noteiktiem; treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un adekvāti nodrošināts ar transporta līdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi.”

| (80) | Šajā gadījumā un tā kā nav jāizskata katrs nosacījums atsevišķi, jo tie ir kumulatīvi, Komisija konstatē, ka CELF nav izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā un ka kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un adekvāti nodrošināts ar ražošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(80)

Šajā gadījumā un tā kā nav jāizskata katrs nosacījums atsevišķi, jo tie ir kumulatīvi, Komisija konstatē, ka CELF nav izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā un ka kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un adekvāti nodrošināts ar ražošanas līdzekļiem.

| (81) | Šādos apstākļos CELF piešķirtais atbalsts ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo ir apvienoti visi elementi, kas veido valsts atbalsta jēdzienu. |
| --- | --- |

(81)

Šādos apstākļos CELF piešķirtais atbalsts ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo ir apvienoti visi elementi, kas veido valsts atbalsta jēdzienu.

| (82) | Turklāt Francijas iestādes par attiecīgo pasākumu nepaziņoja Komisijai. Tātad atbalsts piešķirts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, kurā ir paredzēts, ka visi plāni piešķirt vai mainīt atbalstu ir jādara zināmi Komisijai laikus, lai tā varētu iesniegt savas piezīmes. Tātad atbalsts ir piešķirts nelikumīgi. |
| --- | --- |

(82)

Turklāt Francijas iestādes par attiecīgo pasākumu nepaziņoja Komisijai. Tātad atbalsts piešķirts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, kurā ir paredzēts, ka visi plāni piešķirt vai mainīt atbalstu ir jādara zināmi Komisijai laikus, lai tā varētu iesniegt savas piezīmes. Tātad atbalsts ir piešķirts nelikumīgi.

| (83) | Tā kā attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts, ir jāizvērtē tā saderība ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(83)

Tā kā attiecīgais pasākums ir valsts atbalsts, ir jāizvērtē tā saderība ar iekšējo tirgu.

B.   Pasākuma novērtējums, ņemot vērā LESD 107. panta 2. un 3. punktu

| (84) | Komisija uzskata, ka LESD 107. panta 2. punktā paredzētās atkāpes šajā gadījumā nav piemērojamas, jo attiecīgie pasākumi acīmredzami nav paredzēti tur definēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(84)

Komisija uzskata, ka LESD 107. panta 2. punktā paredzētās atkāpes šajā gadījumā nav piemērojamas, jo attiecīgie pasākumi acīmredzami nav paredzēti tur definēto mērķu sasniegšanai.

| (85) | Atbalsts neatbilst arī noteikumiem, ko nosaka LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētā atkāpe, jo tas nav paredzēts, lai veicinātu attīstību apgabalos, kas varētu gūt labumu no šā nosacījuma. 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe attiecībā uz kāda svarīga projekta īstenojuma veicināšanu visas Eiropas interesēs šajā gadījumā arī nav piemērojama, jo attiecīgā pasākuma mērķis nav veicināt šāda veida projektu. Tā kā atbalsta mērķis nebija arī novērst nopietnus traucējumus Francijas tautsaimniecībā, šajā gadījumā nav piemērojama arī atkāpe, kas paredzēta 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā. |
| --- | --- |

(85)

Atbalsts neatbilst arī noteikumiem, ko nosaka LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētā atkāpe, jo tas nav paredzēts, lai veicinātu attīstību apgabalos, kas varētu gūt labumu no šā nosacījuma. 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe attiecībā uz kāda svarīga projekta īstenojuma veicināšanu visas Eiropas interesēs šajā gadījumā arī nav piemērojama, jo attiecīgā pasākuma mērķis nav veicināt šāda veida projektu. Tā kā atbalsta mērķis nebija arī novērst nopietnus traucējumus Francijas tautsaimniecībā, šajā gadījumā nav piemērojama arī atkāpe, kas paredzēta 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā.

| (86) | Tādēļ Komisijai ir jāpārbauda iespēja piemērot LESD 107. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu (bijušais EKL 87. panta 3. punkta c) un d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(86)

Tādēļ Komisijai ir jāpārbauda iespēja piemērot LESD 107. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu (bijušais EKL 87. panta 3. punkta c) un d) apakšpunkts).

| (87) | Ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu, ir jānošķir atbalsts, kas samaksāts pēc tam, kad stājās spēkā Līgums par Eiropas Savienību (1993. gada 1. novembrī), no tā, kas samaksāts pirms šīs stāšanās spēkā un kam jāpiemēro pamatnoteikumi, kuri bija spēkā attiecīgā perioda laikā. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu, ir jānošķir atbalsts, kas samaksāts pēc tam, kad stājās spēkā Līgums par Eiropas Savienību (1993. gada 1. novembrī), no tā, kas samaksāts pirms šīs stāšanās spēkā un kam jāpiemēro pamatnoteikumi, kuri bija spēkā attiecīgā perioda laikā.

| (88) | Attiecībā uz to Komisija atzīmē, ka ceturto daļu iepriekšējā gada laikā CELF piešķirtās subsīdijas izmaksā gada sākumā, atlikumu piešķirot rudenī, pēc tam, kad valsts budžeta pārraudzības iestādes ir veikušas uzņēmuma plānotā budžeta un svārstību, kas reģistrētas izpildes pirmās daļas laikā, pārbaudes. Ja atbalsta summu neizlieto pilnībā, pārpalikušo summu atskaita no nākošajā gadā paredzētajām subsīdijām. Tātad daļa 1993. gada subsīdijas tika samaksāta 1993. gada sākumā un atlikumu piešķīra 1993. gada rudenī. Lēmumu piešķirt atbalstu 1993. gadam Francijas iestādes pieņēma 1992. gada beigās vai 1993. gada sākumā, bet jebkurā gadījumā, pirms stājās spēkā Līgums par Eiropas Savienību. Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsts, kas samaksāts par 1993. gadu, ir jānovērtē, pamatojoties uz noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms Līguma par Eiropas Savienību stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz to Komisija atzīmē, ka ceturto daļu iepriekšējā gada laikā CELF piešķirtās subsīdijas izmaksā gada sākumā, atlikumu piešķirot rudenī, pēc tam, kad valsts budžeta pārraudzības iestādes ir veikušas uzņēmuma plānotā budžeta un svārstību, kas reģistrētas izpildes pirmās daļas laikā, pārbaudes. Ja atbalsta summu neizlieto pilnībā, pārpalikušo summu atskaita no nākošajā gadā paredzētajām subsīdijām. Tātad daļa 1993. gada subsīdijas tika samaksāta 1993. gada sākumā un atlikumu piešķīra 1993. gada rudenī. Lēmumu piešķirt atbalstu 1993. gadam Francijas iestādes pieņēma 1992. gada beigās vai 1993. gada sākumā, bet jebkurā gadījumā, pirms stājās spēkā Līgums par Eiropas Savienību. Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsts, kas samaksāts par 1993. gadu, ir jānovērtē, pamatojoties uz noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms Līguma par Eiropas Savienību stāšanās spēkā.

a)   Atbalsta novērtējums, ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu

| (89) | LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts) ir precizēts, ka “var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (..) atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, ja tāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Savienībā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm”. |
| --- | --- |

(89)

LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts) ir precizēts, ka “var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (..) atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, ja tāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci Savienībā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm”.

| (90) | Tādēļ ir jāpārbauda, vai atbalstam, kas samaksāts CELF laikā no 1994. līdz 2001. gadam, bija ar kultūras veicināšanu saistīts mērķis un vai tas iespaido vai neiespaido tirdzniecības un konkurences apstākļus Eiropas Savienībā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(90)

Tādēļ ir jāpārbauda, vai atbalstam, kas samaksāts CELF laikā no 1994. līdz 2001. gadam, bija ar kultūras veicināšanu saistīts mērķis un vai tas iespaido vai neiespaido tirdzniecības un konkurences apstākļus Eiropas Savienībā tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm.

i)   Kultūras mērķis

| (91) | Pirmkārt, Komisija atgādina, ka atbalsta, kas samaksāts CELF, kultūras mērķi savā 1995. gada 18. septembra spriedumā atzina Vispārējā tiesa. Sprieduma 62. punktā tiesa norādīja, ka “attiecībā uz apstrīdētā atbalsta kultūras mērķi, pusēm ir skaidrs, ka Francijas valdības mērķis ir franču valodas un literatūras izplatīšana. Attiecībā uz to Pirmās instances tiesa konstatē arī, ka fakti, kas bija Komisijas rīcībā, kad tā pieņēma savu lēmumu, ieskaitot tos, kas iekļauti prasītāja padomes 1992. gada 7. septembra vēstulē, pamatoja šā mērķa reālā stāvokļa un likumības novērtējumu. Šādos apstākļos var secināt, ka apstrīdētā atbalsta kultūras mērķa novērtēšana Komisijai neradīja īpašas grūtības un ka šā mērķa kultūras būtības atzīšanai nav nepieciešamas citas ziņas.” |
| --- | --- |

(91)

Pirmkārt, Komisija atgādina, ka atbalsta, kas samaksāts CELF, kultūras mērķi savā 1995. gada 18. septembra spriedumā atzina Vispārējā tiesa. Sprieduma 62. punktā tiesa norādīja, ka “attiecībā uz apstrīdētā atbalsta kultūras mērķi, pusēm ir skaidrs, ka Francijas valdības mērķis ir franču valodas un literatūras izplatīšana. Attiecībā uz to Pirmās instances tiesa konstatē arī, ka fakti, kas bija Komisijas rīcībā, kad tā pieņēma savu lēmumu, ieskaitot tos, kas iekļauti prasītāja padomes 1992. gada 7. septembra vēstulē, pamatoja šā mērķa reālā stāvokļa un likumības novērtējumu. Šādos apstākļos var secināt, ka apstrīdētā atbalsta kultūras mērķa novērtēšana Komisijai neradīja īpašas grūtības un ka šā mērķa kultūras būtības atzīšanai nav nepieciešamas citas ziņas.”

| (92) | Francijas iestādes norādīja, ka attiecīgajam atbalstam bija kultūras mērķis veicināt grāmatu, kas sarakstītas franču valodā, izplatīšanu franciski nerunājošās valstīs. Tātad runa ir par voluntāru politiku ar mērķi saglabāt un veicināt kultūras dažādību starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(92)

Francijas iestādes norādīja, ka attiecīgajam atbalstam bija kultūras mērķis veicināt grāmatu, kas sarakstītas franču valodā, izplatīšanu franciski nerunājošās valstīs. Tātad runa ir par voluntāru politiku ar mērķi saglabāt un veicināt kultūras dažādību starptautiskā līmenī.

| (93) | Kultūras dažādības aizsardzība un veicināšana ir viens no Eiropas modeļa pamatprincipiem. Tie ir iekļauti LESD 167. panta 1. punktā (bijušais EKL 151. panta 1. punkts), proti, “Savienība veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam”, vai arī 167. panta 4. punktā, kurā ir noteikts, ka “rīkojoties saskaņā ar citiem Līgumu noteikumiem, Savienība ņem vērā kultūras aspektus, jo īpaši, lai respektētu un veicinātu kultūru daudzveidību”. |
| --- | --- |

(93)

Kultūras dažādības aizsardzība un veicināšana ir viens no Eiropas modeļa pamatprincipiem. Tie ir iekļauti LESD 167. panta 1. punktā (bijušais EKL 151. panta 1. punkts), proti, “Savienība veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam”, vai arī 167. panta 4. punktā, kurā ir noteikts, ka “rīkojoties saskaņā ar citiem Līgumu noteikumiem, Savienība ņem vērā kultūras aspektus, jo īpaši, lai respektētu un veicinātu kultūru daudzveidību”.

| (94) | Tātad Komisija uzskata, ka atbalstam, ko Francijas iestādes piešķīra CELF, lai nodrošinātu franču valodā sarakstītu grāmatu izplatīšanu, ir kultūras mērķis. |
| --- | --- |

(94)

Tātad Komisija uzskata, ka atbalstam, ko Francijas iestādes piešķīra CELF, lai nodrošinātu franču valodā sarakstītu grāmatu izplatīšanu, ir kultūras mērķis.

ii)   Tirdzniecības apstākļu un konkurences Eiropas Savienībā iespaidošanas kritēriji tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm

| (95) | Komisijai ir jāpārbauda, vai attiecīgie pasākumi bija nepieciešami un samērīgi attiecībā pret Francijas iestāžu kultūras politikas mērķi. |
| --- | --- |

(95)

Komisijai ir jāpārbauda, vai attiecīgie pasākumi bija nepieciešami un samērīgi attiecībā pret Francijas iestāžu kultūras politikas mērķi.

| (96) | Vispirms jāatgādina, ka saskaņā ar iepriekš minēto Vispārējās tiesas 2002. gada 28. februāra spriedumu attiecīgais pasākums ir jānovērtē grāmatu franču valodā eksportēšanas brokeru tirgū. |
| --- | --- |

(96)

Vispirms jāatgādina, ka saskaņā ar iepriekš minēto Vispārējās tiesas 2002. gada 28. februāra spriedumu attiecīgais pasākums ir jānovērtē grāmatu franču valodā eksportēšanas brokeru tirgū.

| (97) | Pirmkārt, ir jāpārbauda atbalsta nepieciešamība. |
| --- | --- |

(97)

Pirmkārt, ir jāpārbauda atbalsta nepieciešamība.

| (98) | Francijas iestādes norāda, ka pasākumus Kultūras ministrija paredzēja 1980. gadā, kad daži profesionālās apvienības dalībnieki (Groupe Hachette un Messageries du livre) vēlējās pamest eksportēšanas brokeru tirgu. Francijas iestādes norāda, ka apstrīdētais mehānisms tika izveidots, lai iedrošinātu uzņēmumus iesaistīties tirgū, kas dotu iespēju apmierināt visus franču valodas grāmatu pasūtījumus, kuri tiek saņemti no grāmatnīcām, kas atrodas franciski nerunājošās zonās. Tas garantē franču valodas grāmatu nonākšanu visās grāmatnīcās, ieskaitot vismazākās attālās valstis, pat pieņemot, ka tām vajadzīgas tikai dažas grāmatas, kuras turklāt publicējuši dažādi izdevēji. |
| --- | --- |

(98)

Francijas iestādes norāda, ka pasākumus Kultūras ministrija paredzēja 1980. gadā, kad daži profesionālās apvienības dalībnieki (Groupe Hachette un Messageries du livre) vēlējās pamest eksportēšanas brokeru tirgu. Francijas iestādes norāda, ka apstrīdētais mehānisms tika izveidots, lai iedrošinātu uzņēmumus iesaistīties tirgū, kas dotu iespēju apmierināt visus franču valodas grāmatu pasūtījumus, kuri tiek saņemti no grāmatnīcām, kas atrodas franciski nerunājošās zonās. Tas garantē franču valodas grāmatu nonākšanu visās grāmatnīcās, ieskaitot vismazākās attālās valstis, pat pieņemot, ka tām vajadzīgas tikai dažas grāmatas, kuras turklāt publicējuši dažādi izdevēji.

| (99) | Savukārt SIDE norādīja, it sevišķi piezīmēs, ko tā iesniedza pēc lēmuma par procedūras pagarināšanu pieņemšanas, ka attiecīgais atbalsts nebija vajadzīgs. Tādējādi, ja ir taisnība, ka 1980. gadā daži dalībnieki pameta brokeru darbību, SIDE atgādina, ka pats uzņēmums SIDE ir izveidots tieši tajā laikā, lai iesaistītos tirgū. Turklāt SIDE apstrīd faktu, ka CELF veica īpaša nelielo pasūtījumu apstrādes darbību. SIDE it īpaši apšauba Francijas iestāžu iesniegtos skaitļus un uzskata, ka dati attiecībā uz CELF un SIDE, kā arī proporcija attiecībā uz katra uzņēmuma attiecīgo apgrozījumu, rēķinu skaitu un pasūtījumu skaitu ir diezgan līdzīgi. Vēl plašāk SIDE apšauba jēdzienu “nelieli pasūtījumi”, kādu to definē Francijas iestādes. SIDE uzskata, ka šāds jēdziens ir patvaļīgs, jo pasūtījuma apstrādes izmaksas ir atkarīgas nevis no to summas, bet gan līniju skaita. |
| --- | --- |

(99)

Savukārt SIDE norādīja, it sevišķi piezīmēs, ko tā iesniedza pēc lēmuma par procedūras pagarināšanu pieņemšanas, ka attiecīgais atbalsts nebija vajadzīgs. Tādējādi, ja ir taisnība, ka 1980. gadā daži dalībnieki pameta brokeru darbību, SIDE atgādina, ka pats uzņēmums SIDE ir izveidots tieši tajā laikā, lai iesaistītos tirgū. Turklāt SIDE apstrīd faktu, ka CELF veica īpaša nelielo pasūtījumu apstrādes darbību. SIDE it īpaši apšauba Francijas iestāžu iesniegtos skaitļus un uzskata, ka dati attiecībā uz CELF un SIDE, kā arī proporcija attiecībā uz katra uzņēmuma attiecīgo apgrozījumu, rēķinu skaitu un pasūtījumu skaitu ir diezgan līdzīgi. Vēl plašāk SIDE apšauba jēdzienu “nelieli pasūtījumi”, kādu to definē Francijas iestādes. SIDE uzskata, ka šāds jēdziens ir patvaļīgs, jo pasūtījuma apstrādes izmaksas ir atkarīgas nevis no to summas, bet gan līniju skaita.

| (100) | Komisija uzskata, ka nevajadzētu izteikt galīgos secinājumus par atbalsta nepieciešamību, jo nepieciešamības un samērīguma nosacījumi ir kumulatīvi, un ka 121. apsvērumā būs secināts, ka samērīguma nosacījumu izpilde nav pierādīta. |
| --- | --- |

(100)

Komisija uzskata, ka nevajadzētu izteikt galīgos secinājumus par atbalsta nepieciešamību, jo nepieciešamības un samērīguma nosacījumi ir kumulatīvi, un ka 121. apsvērumā būs secināts, ka samērīguma nosacījumu izpilde nav pierādīta.

| (101) | Otrkārt, Komisija uzskata, ka ietekme uz Eiropas Savienības iekšējo tirdzniecību un konkurences izkropļošana, ko radījis šis pasākums, ir ļoti nelielas, it īpaši ņemot vērā šā pasākuma summas, jo grāmatu franču valodā un citās valodās aizstājamība ir ļoti neliela un pastāv ļoti liela atšķirība starp grāmatu franču valodā apjomu, ko, pirmkārt, no Francijas un, otrkārt, no Beļģijas un Luksemburgas, eksportē uz franciski nerunājošām valstīm. |
| --- | --- |

(101)

Otrkārt, Komisija uzskata, ka ietekme uz Eiropas Savienības iekšējo tirdzniecību un konkurences izkropļošana, ko radījis šis pasākums, ir ļoti nelielas, it īpaši ņemot vērā šā pasākuma summas, jo grāmatu franču valodā un citās valodās aizstājamība ir ļoti neliela un pastāv ļoti liela atšķirība starp grāmatu franču valodā apjomu, ko, pirmkārt, no Francijas un, otrkārt, no Beļģijas un Luksemburgas, eksportē uz franciski nerunājošām valstīm.

| (102) | Turklāt attiecībā uz grāmatu franču valodā eksportēšanas brokeru tirgu Komisija norāda, ka CELF un SIDE, darbodamies kā eksportēšanas brokeri, izplata grāmatas franciski nerunājošās valstīs un teritorijās. Patiesībā franciski runājošajās valstīs vietējo tirgu aizņem lielākie izdevēji, pateicoties to filiālēm vai pārstāvjiem. Tādēļ eksportēšanas brokeriem ir pavisam nenozīmīga loma franciski runājošo valstu tirgū, kas ir galvenais franču grāmatu noieta tirgus. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt attiecībā uz grāmatu franču valodā eksportēšanas brokeru tirgu Komisija norāda, ka CELF un SIDE, darbodamies kā eksportēšanas brokeri, izplata grāmatas franciski nerunājošās valstīs un teritorijās. Patiesībā franciski runājošajās valstīs vietējo tirgu aizņem lielākie izdevēji, pateicoties to filiālēm vai pārstāvjiem. Tādēļ eksportēšanas brokeriem ir pavisam nenozīmīga loma franciski runājošo valstu tirgū, kas ir galvenais franču grāmatu noieta tirgus.

| (103) | Grāmatu franču valodā eksportēšanas brokeru valsts tirgū darbojas vispārējie brokeri, piemēram, SIDE un CELF, mazāk ir brokeru, kas specializējušies pārdošanā tieši galalietotājam un pavisam nedaudz konkurē ar abiem vispārējiem brokeriem, kā arī zināms skaits grāmatnīcu, kuras neregulāri apkalpo ārvalstu grāmatnīcu un tiešsaistes grāmatnīcu pasūtījumus un kuru darbība attiecīgo pasākumu laikā bija samērā neliela. |
| --- | --- |

(103)

Grāmatu franču valodā eksportēšanas brokeru valsts tirgū darbojas vispārējie brokeri, piemēram, SIDE un CELF, mazāk ir brokeru, kas specializējušies pārdošanā tieši galalietotājam un pavisam nedaudz konkurē ar abiem vispārējiem brokeriem, kā arī zināms skaits grāmatnīcu, kuras neregulāri apkalpo ārvalstu grāmatnīcu un tiešsaistes grāmatnīcu pasūtījumus un kuru darbība attiecīgo pasākumu laikā bija samērā neliela.

| (104) | Tātad attiecīgajā tirgū apstrīdētie pasākumi visvairāk ietekmēja sūdzības iesniedzēju, kurš bija galvenais tirgus dalībnieks. No vienas puses, Francijas iestādes apstiprina, ka programma, kas attiecās uz nelieliem pasūtījumiem, bija pieejama jebkuram uzņēmumam, kurš to pieprasīja, tiklīdz tas pieņēma atbalsta piešķiršanas nosacījumus. Tās norāda, ka atteikums, kuru SIDE saņēma no Kultūras ministrijas 1991. gadā, bija pamatots ar SIDE atteikumu pieņemt pārskatāmības saistības, kas tiek prasītas, lai varētu saņemt minēto atbalstu. No otras puses, SIDE iebilda, ka Francijas iestāžu atteikums bija saistīts ar to, ka tas bija privāts uzņēmums, nevis izdevēju kooperatīvs. Turklāt 1996. gadā, pēc tam, kad bija atcelts Komisijas 1993. gada 18. maija lēmums, Kultūras ministrija, vēloties procedūru pabeigt, atgādināja SIDE, ka atbalsta shēma nelieliem pasūtījumiem pēc būtības nebija paredzēta vienīgi CELF. 1996. gada 3. septembra vēstulē Kultūras ministrija piedāvāja SIDE pārrunas, lai noteiktu, vai tā ir spējīga ar tādiem pašiem pārskatāmības noteikumiem sniegt tādus pašus pakalpojumus, kādus sniedz CELF. Pārrunu laikā 1996. gada 26. septembrīSIDE vadītāji paziņoja Kultūras ministrijai, ka tie atsakās izmantot programmu, kuras saderību ar Kopienas tiesībām varētu apstrīdēt Komisija. |
| --- | --- |

(104)

Tātad attiecīgajā tirgū apstrīdētie pasākumi visvairāk ietekmēja sūdzības iesniedzēju, kurš bija galvenais tirgus dalībnieks. No vienas puses, Francijas iestādes apstiprina, ka programma, kas attiecās uz nelieliem pasūtījumiem, bija pieejama jebkuram uzņēmumam, kurš to pieprasīja, tiklīdz tas pieņēma atbalsta piešķiršanas nosacījumus. Tās norāda, ka atteikums, kuru SIDE saņēma no Kultūras ministrijas 1991. gadā, bija pamatots ar SIDE atteikumu pieņemt pārskatāmības saistības, kas tiek prasītas, lai varētu saņemt minēto atbalstu. No otras puses, SIDE iebilda, ka Francijas iestāžu atteikums bija saistīts ar to, ka tas bija privāts uzņēmums, nevis izdevēju kooperatīvs. Turklāt 1996. gadā, pēc tam, kad bija atcelts Komisijas 1993. gada 18. maija lēmums, Kultūras ministrija, vēloties procedūru pabeigt, atgādināja SIDE, ka atbalsta shēma nelieliem pasūtījumiem pēc būtības nebija paredzēta vienīgi CELF. 1996. gada 3. septembra vēstulē Kultūras ministrija piedāvāja SIDE pārrunas, lai noteiktu, vai tā ir spējīga ar tādiem pašiem pārskatāmības noteikumiem sniegt tādus pašus pakalpojumus, kādus sniedz CELF. Pārrunu laikā 1996. gada 26. septembrīSIDE vadītāji paziņoja Kultūras ministrijai, ka tie atsakās izmantot programmu, kuras saderību ar Kopienas tiesībām varētu apstrīdēt Komisija.

| (105) | Katrā ziņā fakti, kas iepriekš minēti 101. un turpmākajos apsvērumos, šķiet, norāda uz to, ka aplūkojamie pasākumi tirdzniecības noteikumus un konkurenci Eiropas Savienībā ietekmēja samērā maz. |
| --- | --- |

(105)

Katrā ziņā fakti, kas iepriekš minēti 101. un turpmākajos apsvērumos, šķiet, norāda uz to, ka aplūkojamie pasākumi tirdzniecības noteikumus un konkurenci Eiropas Savienībā ietekmēja samērā maz.

| (106) | Tomēr, lai noteiktu, vai pasākums ir samērīgs, Komisijai, treškārt, ir jāsalīdzina arī saņemtā atbalsta summa ar izmaksām, kas radās CELF, īstenojot Francijas iestāžu mērķi. |
| --- | --- |

(106)

Tomēr, lai noteiktu, vai pasākums ir samērīgs, Komisijai, treškārt, ir jāsalīdzina arī saņemtā atbalsta summa ar izmaksām, kas radās CELF, īstenojot Francijas iestāžu mērķi.

| (107) | Attiecībā uz to ir jāatgādina dažādie pasūtījumu apstrādes posmi, par kuriem dažādās puses ir vienojušās:






  a) | grāmatnīcas pasūtījuma pieteikuma saņemšana; |
| --- | --- | --- |

(107)

Attiecībā uz to ir jāatgādina dažādie pasūtījumu apstrādes posmi, par kuriem dažādās puses ir vienojušās:

a)

grāmatnīcas pasūtījuma pieteikuma saņemšana;

| b) | pasūtījuma kodēšana; |
| --- | --- |

b)

pasūtījuma kodēšana;

| c) | pasūtījuma ievadīšana; |
| --- | --- |

c)

pasūtījuma ievadīšana;

| d) | pasūtījuma nosūtīšana izdevējam; |
| --- | --- |

d)

pasūtījuma nosūtīšana izdevējam;

| e) | grāmatu saņemšana; |
| --- | --- |

e)

grāmatu saņemšana;

| f) | fiziskas vietas – “nodalījuma” – piešķiršana katram klientam pasūtīto grāmatu uzglabāšanai; |
| --- | --- |

f)

fiziskas vietas – “nodalījuma” – piešķiršana katram klientam pasūtīto grāmatu uzglabāšanai;

| g) | iepakošana. |
| --- | --- |

g)

iepakošana.

| (108) | Francijas iestādes uzskata, ka CELF radās konkrētas izmaksas saistībā ar “nelielo pasūtījumu” apstrādi. Francijas iestādes lēš, ka eksportēšanas brokeru tirgū daži pasūtījumi rada tādas papildu izmaksas, ka pakalpojums nav izdevīgs. Francijas iestādes norādīja, ka tās ir noteikušas slieksni 500 Francijas franku (76,22 euro) apmērā, lai definētu “nelielos pasūtījumus”, un ka šis slieksnis ir noteikts empīriski. Francijas iestādes precizēja, ka daži pasūtījumi, kuru summa ir mazāka par 500 Francijas frankiem, var būt izdevīgi, kamēr citi, kuri ir lielāki par šo summu, tādi var nebūt. Mērķis bija atrast ekonomiski pieņemamu metodi, lai CELF gribētu uzņemties nelielos pasūtījumus, lai gan tie nav pietiekami izdevīgi. |
| --- | --- |

(108)

Francijas iestādes uzskata, ka CELF radās konkrētas izmaksas saistībā ar “nelielo pasūtījumu” apstrādi. Francijas iestādes lēš, ka eksportēšanas brokeru tirgū daži pasūtījumi rada tādas papildu izmaksas, ka pakalpojums nav izdevīgs. Francijas iestādes norādīja, ka tās ir noteikušas slieksni 500 Francijas franku (76,22 euro) apmērā, lai definētu “nelielos pasūtījumus”, un ka šis slieksnis ir noteikts empīriski. Francijas iestādes precizēja, ka daži pasūtījumi, kuru summa ir mazāka par 500 Francijas frankiem, var būt izdevīgi, kamēr citi, kuri ir lielāki par šo summu, tādi var nebūt. Mērķis bija atrast ekonomiski pieņemamu metodi, lai CELF gribētu uzņemties nelielos pasūtījumus, lai gan tie nav pietiekami izdevīgi.

| (109) | Kā jau Komisija to norādīja savā lēmumā par procedūras pagarināšanu, Francijas iestādēm ir pienākums, veicot saderības analīzi, noteikt summu un reālās izmaksas, kādas ir radušās CELF. |
| --- | --- |

(109)

Kā jau Komisija to norādīja savā lēmumā par procedūras pagarināšanu, Francijas iestādēm ir pienākums, veicot saderības analīzi, noteikt summu un reālās izmaksas, kādas ir radušās CELF.

| (110) | Attiecībā uz to lēmumā par procedūras pagarināšanu Komisija lūdza Francijas iestādes iesniegt tai noteiktu daudzumu faktu, lai varētu noskaidrot Vispārējās tiesas sprieduma sekas un varētu pieņemt lēmumu par atbalsta samērīgumu. Komisija it īpaši lūdza iesniegt šādu informāciju:






  — | pietiekamu pamatojumu iemesliem, kādēļ par dažādiem aplūkojamajiem gadiem nav pieejami dati par izmaksām, kuras saistītas ar nelielajiem pasūtījumiem, un pietiekamus pierādījumus iemesliem, kādēļ ir pieņemama ekstrapolācija, vienīgi pamatojoties uz 1994. gadu, |
| --- | --- | --- |

(110)

Attiecībā uz to lēmumā par procedūras pagarināšanu Komisija lūdza Francijas iestādes iesniegt tai noteiktu daudzumu faktu, lai varētu noskaidrot Vispārējās tiesas sprieduma sekas un varētu pieņemt lēmumu par atbalsta samērīgumu. Komisija it īpaši lūdza iesniegt šādu informāciju:

—

pietiekamu pamatojumu iemesliem, kādēļ par dažādiem aplūkojamajiem gadiem nav pieejami dati par izmaksām, kuras saistītas ar nelielajiem pasūtījumiem, un pietiekamus pierādījumus iemesliem, kādēļ ir pieņemama ekstrapolācija, vienīgi pamatojoties uz 1994. gadu,

| — | datus, kas ļautu ņemt vērā nelielo pasūtījumu apstrādes 1994. gadā reālās izmaksas (nevis vienkāršas aplēses), un iespējamu pietiekamu pamatojumu iemesliem, kuru dēļ būtu pieņemamas šo izmaksu aplēses, pamatojoties uz kopējām izmaksām, kas radušās CELF, |
| --- | --- |

—

datus, kas ļautu ņemt vērā nelielo pasūtījumu apstrādes 1994. gadā reālās izmaksas (nevis vienkāršas aplēses), un iespējamu pietiekamu pamatojumu iemesliem, kuru dēļ būtu pieņemamas šo izmaksu aplēses, pamatojoties uz kopējām izmaksām, kas radušās CELF,

| — | pārliecinošas izmaksu sadalījuma metodes, kas daļu no kopējām izmaksām ļautu attiecināt uz nelielajiem pasūtījumiem, lai varētu īpaši piemērot katrai izmaksu kategorijai visā aplūkotajā periodā, |
| --- | --- |

—

pārliecinošas izmaksu sadalījuma metodes, kas daļu no kopējām izmaksām ļautu attiecināt uz nelielajiem pasūtījumiem, lai varētu īpaši piemērot katrai izmaksu kategorijai visā aplūkotajā periodā,

| — | informāciju par to pasūtījumu proporcijas novērtējumu, kuri aplūkotajos gados nosūtīti, izmantojot sakaru līdzekļus, |
| --- | --- |

—

informāciju par to pasūtījumu proporcijas novērtējumu, kuri aplūkotajos gados nosūtīti, izmantojot sakaru līdzekļus,

| — | izmaksas, kas saistītas ar nelielajiem pasūtījumiem, bez nepamatotajiem reizināšanas koeficientiem, |
| --- | --- |

—

izmaksas, kas saistītas ar nelielajiem pasūtījumiem, bez nepamatotajiem reizināšanas koeficientiem,

| — | to izmaksu aprēķinu, kuras radušās CELF, lai apstrādātu nelielus pasūtījumus, nepiemērojot reizināšanas koeficientus, kā arī pieņemot, ka reizināšanas koeficienti tiek piemēroti tikai pasūtījumiem, kas veikti, neizmantojot sakaru līdzekļus, |
| --- | --- |

—

to izmaksu aprēķinu, kuras radušās CELF, lai apstrādātu nelielus pasūtījumus, nepiemērojot reizināšanas koeficientus, kā arī pieņemot, ka reizināšanas koeficienti tiek piemēroti tikai pasūtījumiem, kas veikti, neizmantojot sakaru līdzekļus,

| — | Francijas iestāžu viedokli par Vispārējās tiesas aprēķinu, kurā konstatēts – ja nebūtu minēto koeficientu, izmaksas, kas saistītas ar nelielo pasūtījumu apstrādi, būtu mazākas par vairāk nekā 635 000 Francijas frankiem (96 805,13 euro), pat ņemot vērā vienīgi izmaksas, kurām piemērots koeficients “trīs”. Jāatgādina – Vispārējā tiesa uzskatīja, ka tādēļ nelielo pasūtījumu apstrādes darbības ekspluatācijas ienākumi bija vairāk nekā 600 000 Francijas franku (91 469,41 euro), |
| --- | --- |

—

Francijas iestāžu viedokli par Vispārējās tiesas aprēķinu, kurā konstatēts – ja nebūtu minēto koeficientu, izmaksas, kas saistītas ar nelielo pasūtījumu apstrādi, būtu mazākas par vairāk nekā 635 000 Francijas frankiem (96 805,13 euro), pat ņemot vērā vienīgi izmaksas, kurām piemērots koeficients “trīs”. Jāatgādina – Vispārējā tiesa uzskatīja, ka tādēļ nelielo pasūtījumu apstrādes darbības ekspluatācijas ienākumi bija vairāk nekā 600 000 Francijas franku (91 469,41 euro),

| — | Francijas iestāžu viedokli par CELF iespēju gūt saprātīgu peļņu. |
| --- | --- |

—

Francijas iestāžu viedokli par CELF iespēju gūt saprātīgu peļņu.

| (111) | Kā jau ir norādīts lēmumā par procedūras pagarināšanu, ja Francijas iestādes neiesniedz papildu skaidrojumus un jaunākos datus, Komisija nevar izmantot ne nelielo pasūtījumu apstrādes programmas izlietojuma aprēķinus, kurus Francijas iestādes savā 2003. gada 17. janvāra vēstulē ir iesniegušas par 1994. līdz 2001. gadu, ne skaidrojumus par veikto grāmatvedības uzskaites analīzi, kas iesniegta 1998. gada 5. marta vēstulē. |
| --- | --- |

(111)

Kā jau ir norādīts lēmumā par procedūras pagarināšanu, ja Francijas iestādes neiesniedz papildu skaidrojumus un jaunākos datus, Komisija nevar izmantot ne nelielo pasūtījumu apstrādes programmas izlietojuma aprēķinus, kurus Francijas iestādes savā 2003. gada 17. janvāra vēstulē ir iesniegušas par 1994. līdz 2001. gadu, ne skaidrojumus par veikto grāmatvedības uzskaites analīzi, kas iesniegta 1998. gada 5. marta vēstulē.

| (112) | Tomēr Francijas iestādes neiesniedza detalizētus dokumentus, kurus Komisija pieprasīja lēmumā par procedūras pagarināšanu, un attiecībā uz atbalsta samērīgumu vien atkārtoti atsaucās uz dokumentiem, kuri jau iesniegti 2002. gada 17. septembrī, 2003. gada 17. janvārī un 2003. gada 11. martā un kurus saskaņā ar Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu Komisija nevarēja izmantot. |
| --- | --- |

(112)

Tomēr Francijas iestādes neiesniedza detalizētus dokumentus, kurus Komisija pieprasīja lēmumā par procedūras pagarināšanu, un attiecībā uz atbalsta samērīgumu vien atkārtoti atsaucās uz dokumentiem, kuri jau iesniegti 2002. gada 17. septembrī, 2003. gada 17. janvārī un 2003. gada 11. martā un kurus saskaņā ar Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu Komisija nevarēja izmantot.

| (113) | Komisijas dienesti 2009. gada 8. oktobra vēstulē atgādināja Francijas iestādēm par savu lūgumu iesniegt dokumentus par precīzi nosauktajiem punktiem, norādot, ka, ja šī informācija netiks iesniegta desmit darbdienu laikā, Komisijai saskaņā ar procedūras regulas 13. panta 1. punktu būs jāpieņem galīgais lēmums, pamatojoties uz informāciju, kas tai ir pieejama, pēc tam, kad vajadzības gadījumā, piemērojot Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu, būs izdots rīkojums sniegt informāciju. |
| --- | --- |

(113)

Komisijas dienesti 2009. gada 8. oktobra vēstulē atgādināja Francijas iestādēm par savu lūgumu iesniegt dokumentus par precīzi nosauktajiem punktiem, norādot, ka, ja šī informācija netiks iesniegta desmit darbdienu laikā, Komisijai saskaņā ar procedūras regulas 13. panta 1. punktu būs jāpieņem galīgais lēmums, pamatojoties uz informāciju, kas tai ir pieejama, pēc tam, kad vajadzības gadījumā, piemērojot Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu, būs izdots rīkojums sniegt informāciju.

| (114) | Francijas iestādes 2009. gada 21. oktobra vēstulē norādīja, ka tām nav papildu informācijas, ko tās varētu sniegt, un atsaucās uz savām 2009. gada 9. jūnijā iesniegtajām piezīmēm. |
| --- | --- |

(114)

Francijas iestādes 2009. gada 21. oktobra vēstulē norādīja, ka tām nav papildu informācijas, ko tās varētu sniegt, un atsaucās uz savām 2009. gada 9. jūnijā iesniegtajām piezīmēm.

| (115) | Komisija 2009. gada 20. novembra lēmumā (“lēmums par rīkojumu sniegt informāciju”) nolēma pieprasīt Francijai sniegt pieprasīto informāciju, jo, neraugoties uz atkārtotiem lūgumiem, šī informācija nav sniegta. |
| --- | --- |

(115)

Komisija 2009. gada 20. novembra lēmumā (“lēmums par rīkojumu sniegt informāciju”) nolēma pieprasīt Francijai sniegt pieprasīto informāciju, jo, neraugoties uz atkārtotiem lūgumiem, šī informācija nav sniegta.

| (116) | Francijas iestādes 2009. gada 2. decembra vēstulē norādīja, ka tām nav papildu informācijas, ko iesniegt Komisijai, un ka tās atsaucas uz savām piezīmēm, kuras iesniegtas 2009. gada 9. jūnijā. |
| --- | --- |

(116)

Francijas iestādes 2009. gada 2. decembra vēstulē norādīja, ka tām nav papildu informācijas, ko iesniegt Komisijai, un ka tās atsaucas uz savām piezīmēm, kuras iesniegtas 2009. gada 9. jūnijā.

| (117) | Regulas (EK) Nr. 659/1999 13. pantā ir paredzēts, ka “iespējami nelikumīga atbalsta izskatīšana beidzas ar lēmumu (..). Ja dalībvalsts nepilda rīkojumu sniegt informāciju, minēto lēmumu pieņem, pamatojoties uz pieejamo informāciju.” |
| --- | --- |

(117)

Regulas (EK) Nr. 659/1999 13. pantā ir paredzēts, ka “iespējami nelikumīga atbalsta izskatīšana beidzas ar lēmumu (..). Ja dalībvalsts nepilda rīkojumu sniegt informāciju, minēto lēmumu pieņem, pamatojoties uz pieejamo informāciju.”

| (118) | Kā jau iepriekš norādīts, Francijas iestādes neiesniedza Komisijai informāciju, ko tā bija lūgusi vairākas reizes, pēdējo reizi – 2009. gada 20. novembra lēmumā par rīkojumu sniegt informāciju. |
| --- | --- |

(118)

Kā jau iepriekš norādīts, Francijas iestādes neiesniedza Komisijai informāciju, ko tā bija lūgusi vairākas reizes, pēdējo reizi – 2009. gada 20. novembra lēmumā par rīkojumu sniegt informāciju.

| (119) | Saskaņā ar procedūras regulas 13. pantu Komisija pieņem lēmumu, pamatojoties uz pieejamajām ziņām, un katrā ziņā atgādināja, ka Francijas iestādēm ir pienākums pierādīt pārbaudītā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un tātad šā atbalsta samērīgumu. |
| --- | --- |

(119)

Saskaņā ar procedūras regulas 13. pantu Komisija pieņem lēmumu, pamatojoties uz pieejamajām ziņām, un katrā ziņā atgādināja, ka Francijas iestādēm ir pienākums pierādīt pārbaudītā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un tātad šā atbalsta samērīgumu.

| (120) | Ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu un Komisijas rīcībā esošos faktus, tomēr nešķiet iespējams pamatoties uz 1994. gada nelielo pasūtījumu apstrādes aprēķināto izmaksu ekstrapolāciju. Tāpat nešķiet iespējams izmantot izmaksu sadalījuma nepamatotas metodes un pamatoties uz datiem, kuriem ir piemēroti nepamatoti palielinājuma koeficienti, it īpaši pasūtījumiem, kas nosūtīti, izmantojot sakaru līdzekļus. Ņemot vērā ar nelielo pasūtījumu apstrādi saistīto izmaksu aprēķinus, kuri norādīti Vispārējās tiesas spriedumā, un to, ka Francijas iestādes neiesniedza Komisijai informāciju, kas ļautu novērst lēmumā par procedūras pagarināšanu paustās šaubas par atbalsta samērīgumu, nav konstatēts, ka nelielo pasūtījumu apstrādes darbības būtu radījušas zaudējumus. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu un Komisijas rīcībā esošos faktus, tomēr nešķiet iespējams pamatoties uz 1994. gada nelielo pasūtījumu apstrādes aprēķināto izmaksu ekstrapolāciju. Tāpat nešķiet iespējams izmantot izmaksu sadalījuma nepamatotas metodes un pamatoties uz datiem, kuriem ir piemēroti nepamatoti palielinājuma koeficienti, it īpaši pasūtījumiem, kas nosūtīti, izmantojot sakaru līdzekļus. Ņemot vērā ar nelielo pasūtījumu apstrādi saistīto izmaksu aprēķinus, kuri norādīti Vispārējās tiesas spriedumā, un to, ka Francijas iestādes neiesniedza Komisijai informāciju, kas ļautu novērst lēmumā par procedūras pagarināšanu paustās šaubas par atbalsta samērīgumu, nav konstatēts, ka nelielo pasūtījumu apstrādes darbības būtu radījušas zaudējumus.

| (121) | Tādēļ Komisija uzskata – nav pierādīts, ka atbalsts, kas samaksāts laikā no 1994. līdz 2001. gadam, atbilstu samērīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(121)

Tādēļ Komisija uzskata – nav pierādīts, ka atbalsts, kas samaksāts laikā no 1994. līdz 2001. gadam, atbilstu samērīguma kritērijiem.

| (122) | Tātad, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu, šis atbalsts nav saderīgs. |
| --- | --- |

(122)

Tātad, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu, šis atbalsts nav saderīgs.

b)   Atbalsta novērtējums, ņemot vērā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (123) | LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts) ir precizēts, ka “var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (..) atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.” |
| --- | --- |

(123)

LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts) ir precizēts, ka “var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu (..) atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.”

| (124) | Saskaņā ar Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu atkāpe, kas paredzēta LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts), nav piemērojama atbalstam, kurš CELF samaksāts laikā no 1980. līdz 1993. gadam. Tādēļ ir jānosaka, vai tam var piemērot atkāpi, kas paredzēta LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(124)

Saskaņā ar Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu atkāpe, kas paredzēta LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts), nav piemērojama atbalstam, kurš CELF samaksāts laikā no 1980. līdz 1993. gadam. Tādēļ ir jānosaka, vai tam var piemērot atkāpi, kas paredzēta LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta c) apakšpunkts).

| (125) | Tas pats jāizdara arī attiecībā uz atbalstu, kas samaksāts laikā no 1994. līdz 2001. gada beigām, par kuru Komisija 122. apsvērumā secināja, ka tam nav piemērojama atkāpe, kas paredzēta LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(125)

Tas pats jāizdara arī attiecībā uz atbalstu, kas samaksāts laikā no 1994. līdz 2001. gada beigām, par kuru Komisija 122. apsvērumā secināja, ka tam nav piemērojama atkāpe, kas paredzēta LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā (bijušais EKL 87. panta 3. punkta d) apakšpunkts).

| (126) | Lai noteiktu, vai LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts varētu būt par pamatu saderībai, Komisijai ir jāpārbauda, vai attiecīgajam atbalstam varētu būt kopējo interešu mērķis un vai tas neiespaido tirdzniecību tiktāl, ka tas ir pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(126)

Lai noteiktu, vai LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts varētu būt par pamatu saderībai, Komisijai ir jāpārbauda, vai attiecīgajam atbalstam varētu būt kopējo interešu mērķis un vai tas neiespaido tirdzniecību tiktāl, ka tas ir pretrunā kopējām interesēm.

| (127) | Komisija uzskata, ka atbalsts atbilda kopējām interesēm, kā tas jau ir noteikts iepriekš. Attiecībā uz to ir jāatgādina, ka EKL 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā (tagad – LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā) paredzētās atkāpes ieviešana Līgumā par Eiropas Savienību apstiprināja Komisijas īstenoto politiku, pamatojoties uz bijušā 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pirms Līguma par Eiropas Savienību stāšanās spēkā. Patiesībā Komisija, pamatojoties uz šo pantu, jau bija atļāvusi tādu atbalstu, kam ir kultūras mērķis. Šo praksi apstiprināja Eiropas Savienības tiesas, piemēram, iepriekš minētajā Vispārējās tiesas 1995. gada 18. septembra spriedumā, kurā Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija, pamatojoties uz EKL 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu, varēja pieņemt labvēlīgu lēmumu par trim atbalsta shēmām, ko pārvalda CELF (atbalsts gaisa kravu pārvadājumiem, programma Page à Page un Programme Plus). |
| --- | --- |

(127)

Komisija uzskata, ka atbalsts atbilda kopējām interesēm, kā tas jau ir noteikts iepriekš. Attiecībā uz to ir jāatgādina, ka EKL 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā (tagad – LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktā) paredzētās atkāpes ieviešana Līgumā par Eiropas Savienību apstiprināja Komisijas īstenoto politiku, pamatojoties uz bijušā 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pirms Līguma par Eiropas Savienību stāšanās spēkā. Patiesībā Komisija, pamatojoties uz šo pantu, jau bija atļāvusi tādu atbalstu, kam ir kultūras mērķis. Šo praksi apstiprināja Eiropas Savienības tiesas, piemēram, iepriekš minētajā Vispārējās tiesas 1995. gada 18. septembra spriedumā, kurā Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija, pamatojoties uz EKL 92. panta 3. punkta c) apakšpunktu, varēja pieņemt labvēlīgu lēmumu par trim atbalsta shēmām, ko pārvalda CELF (atbalsts gaisa kravu pārvadājumiem, programma Page à Page un Programme Plus).

| (128) | Savukārt Komisija uzskata, ka nav pierādīts, ka atbalsts bija samērīgs ar paredzētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(128)

Savukārt Komisija uzskata, ka nav pierādīts, ka atbalsts bija samērīgs ar paredzētajiem mērķiem.

| (129) | Lēmumā par procedūras pagarināšanu, kā arī lēmumā par rīkojumu iesniegt informāciju Komisija pieprasīja Francijas iestādēm iesniegt savas piezīmes par atbalsta samērīgumu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(129)

Lēmumā par procedūras pagarināšanu, kā arī lēmumā par rīkojumu iesniegt informāciju Komisija pieprasīja Francijas iestādēm iesniegt savas piezīmes par atbalsta samērīgumu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (130) | Kā jau iepriekš norādīts, Francijas iestādes neiesniedza Komisijai informāciju, kas pierādītu atbalsta, kas samaksāts kopš 1980. gada, samērīgumu un kuru tā pēdējo reizi bija pieprasījusi 2009. gada 20. novembra lēmumā par rīkojumu sniegt informāciju. |
| --- | --- |

(130)

Kā jau iepriekš norādīts, Francijas iestādes neiesniedza Komisijai informāciju, kas pierādītu atbalsta, kas samaksāts kopš 1980. gada, samērīgumu un kuru tā pēdējo reizi bija pieprasījusi 2009. gada 20. novembra lēmumā par rīkojumu sniegt informāciju.

| (131) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 13. pantu Komisija pieņēma lēmumu, pamatojoties uz pieejamajām ziņām, un katrā ziņā atgādināja, ka Francijas iestādēm ir pienākums pierādīt pārbaudītā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un šā atbalsta samērīgumu. |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 13. pantu Komisija pieņēma lēmumu, pamatojoties uz pieejamajām ziņām, un katrā ziņā atgādināja, ka Francijas iestādēm ir pienākums pierādīt pārbaudītā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un šā atbalsta samērīgumu.

| (132) | Mutadis mutandis te ir piemērojams iepriekš izklāstītais pamatojums par atbalsta samērīgumu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(132)

Mutadis mutandis te ir piemērojams iepriekš izklāstītais pamatojums par atbalsta samērīgumu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu.

| (133) | Tādēļ Komisija uzskata – nav pierādīts, ka samaksātais atbalsts atbilstu samērīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

(133)

Tādēļ Komisija uzskata – nav pierādīts, ka samaksātais atbalsts atbilstu samērīguma kritērijiem.

| (134) | Secinot Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(134)

Secinot Komisija uzskata, ka attiecīgais pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

C.   Pasākuma novērtējums, ņemot vērā LESD 106. panta 2. punktu

| (135) | Francijas iestādes vairākas reizes ir apgalvojušas, ka CELF bija uzticēts sabiedrisko pakalpojumu uzdevums un ka apstrīdētie pasākumi ir jānovērtē, ņemot vērā LESD 106. panta 2. punktu (bijušais EKL 86. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

(135)

Francijas iestādes vairākas reizes ir apgalvojušas, ka CELF bija uzticēts sabiedrisko pakalpojumu uzdevums un ka apstrīdētie pasākumi ir jānovērtē, ņemot vērā LESD 106. panta 2. punktu (bijušais EKL 86. panta 2. punkts).

| (136) | Šajā punktā ir noteikts, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm.” |
| --- | --- |

(136)

Šajā punktā ir noteikts, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm.”

| (137) | Vispirms šajā jautājumā ir jānoskaidro, vai pastāv pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. No Tiesas judikatūras izriet, ka, izņemot jomas, kurās šis jautājums jau ir noteikts Eiropas Savienības tiesību aktos, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība noteikt, ciktāl pakalpojumiem varētu būt vispārēja tautsaimnieciska nozīme. Tādēļ Komisijas uzdevums ir raudzīties, lai šo rīcības brīvību izmantotu bez acīmredzamām kļūdām attiecībā uz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi definēšanu. |
| --- | --- |

(137)

Vispirms šajā jautājumā ir jānoskaidro, vai pastāv pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. No Tiesas judikatūras izriet, ka, izņemot jomas, kurās šis jautājums jau ir noteikts Eiropas Savienības tiesību aktos, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība noteikt, ciktāl pakalpojumiem varētu būt vispārēja tautsaimnieciska nozīme. Tādēļ Komisijas uzdevums ir raudzīties, lai šo rīcības brīvību izmantotu bez acīmredzamām kļūdām attiecībā uz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi definēšanu.

| (138) | Šajā gadījumā Francijas iestādes vairākas reizes ir uzsvērušas, ka CELF bija uzticēts īpašs sabiedrisko pakalpojumu uzdevums kultūras jomā – izpildīt visus grāmatu franču valodā pasūtījumus, kurus veic ārvalstīs esošas grāmatnīcas, neatkarīgi no pasūtījuma apjoma un būtības. Komisija uzskata, ka šis uzdevums patiesībā varētu būt pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. |
| --- | --- |

(138)

Šajā gadījumā Francijas iestādes vairākas reizes ir uzsvērušas, ka CELF bija uzticēts īpašs sabiedrisko pakalpojumu uzdevums kultūras jomā – izpildīt visus grāmatu franču valodā pasūtījumus, kurus veic ārvalstīs esošas grāmatnīcas, neatkarīgi no pasūtījuma apjoma un būtības. Komisija uzskata, ka šis uzdevums patiesībā varētu būt pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

| (139) | Otrkārt, ir jāpārbauda, vai CELF patiesi tika uzdots veikt šo pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Patiesībā atbilstoši Eiropas Savienības judikatūrai attiecīgie pakalpojumi valstij ir jāuzdod attiecīgajiem uzņēmumiem saskaņā ar vienu vai vairākiem oficiāliem dokumentiem, kuru formu var noteikt katra dalībvalsts. |
| --- | --- |

(139)

Otrkārt, ir jāpārbauda, vai CELF patiesi tika uzdots veikt šo pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Patiesībā atbilstoši Eiropas Savienības judikatūrai attiecīgie pakalpojumi valstij ir jāuzdod attiecīgajiem uzņēmumiem saskaņā ar vienu vai vairākiem oficiāliem dokumentiem, kuru formu var noteikt katra dalībvalsts.

| (140) | Šajā gadījumā Francijas iestādes ir iesniegušas vairākas vienošanās starp CELF un Kultūras ministriju, kas, viņuprāt, pierāda, ka CELF bija uzdota attiecīgo pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi pārvaldība. Francijas iestādes norāda, ka Literatūras un lasīšanas direkcija līdz 2001. gadam katru gadu slēdza vienošanos ar CELF. |
| --- | --- |

(140)

Šajā gadījumā Francijas iestādes ir iesniegušas vairākas vienošanās starp CELF un Kultūras ministriju, kas, viņuprāt, pierāda, ka CELF bija uzdota attiecīgo pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi pārvaldība. Francijas iestādes norāda, ka Literatūras un lasīšanas direkcija līdz 2001. gadam katru gadu slēdza vienošanos ar CELF.

| (141) | Tomēr, neraugoties uz Komisijas pieprasījumiem, tostarp lēmumu par rīkojumu sniegt informāciju, Francijas iestādes neiesniedza vienošanās dokumentu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu kopijas par katru konkrēto gadu. |
| --- | --- |

(141)

Tomēr, neraugoties uz Komisijas pieprasījumiem, tostarp lēmumu par rīkojumu sniegt informāciju, Francijas iestādes neiesniedza vienošanās dokumentu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu kopijas par katru konkrēto gadu.

| (142) | Turklāt vienošanās dokumentos, kas ir Komisijas rīcībā, sabiedrisko pakalpojumu pienākuma precīzā būtība nav definēta (t. i., vienošanās dokumentā nav norādīta summa, no kuras sākot pasūtījumi ir uzskatāmi par “nelieliem pasūtījumiem”). Tas nozīmē, ka arī par tiem gadiem nav dokumenta, kas pietiekami precīzi formulētu CELF uzticēto sabiedriskā pakalpojuma pienākumu saistības. |
| --- | --- |

(142)

Turklāt vienošanās dokumentos, kas ir Komisijas rīcībā, sabiedrisko pakalpojumu pienākuma precīzā būtība nav definēta (t. i., vienošanās dokumentā nav norādīta summa, no kuras sākot pasūtījumi ir uzskatāmi par “nelieliem pasūtījumiem”). Tas nozīmē, ka arī par tiem gadiem nav dokumenta, kas pietiekami precīzi formulētu CELF uzticēto sabiedriskā pakalpojuma pienākumu saistības.

| (143) | Tādēļ Komisija uzskata – nav pierādīts, ka CELF saskaņā ar oficiālu dokumentu katru gadu būtu uzticēta aplūkoto sabiedrisko pakalpojumu pārvaldība. |
| --- | --- |

(143)

Tādēļ Komisija uzskata – nav pierādīts, ka CELF saskaņā ar oficiālu dokumentu katru gadu būtu uzticēta aplūkoto sabiedrisko pakalpojumu pārvaldība.

| (144) | Visbeidzot, kā arī bez vajadzības izdarīt secinājumus par nepieciešamības nosacījumu, tāpēc ka nosacījumi ir kumulatīvi, Komisija uzskata, ka samērīguma nosacījums nav izpildīts. |
| --- | --- |

(144)

Visbeidzot, kā arī bez vajadzības izdarīt secinājumus par nepieciešamības nosacījumu, tāpēc ka nosacījumi ir kumulatīvi, Komisija uzskata, ka samērīguma nosacījums nav izpildīts.

| (145) | Patiesībā Komisijas rīcībā esošajos vienošanās dokumentos nav nekāda skaidrojuma par veidu, kādā tika aprēķināta atbalsta summa. Turklāt CELF noteiktajam pienākumam iesniegt subsīdijas izlietojuma aprēķinus nav pievienota precīza definīcija sabiedrisko pakalpojumu darbības aprēķināšanas un izmaksu kontroles parametriem, kas ļautu pārbaudīt, vai nav veikta pārmaksa. Turklāt, ja vienošanās dokumentos bija paredzēta subsīdijas daļas, kas nebija izlietota, pārnešana uz nākamo gadu, tajos nekādā veidā nebija precizēta mehānisma darbība, kas turklāt arī netika izmantots. Visbeidzot, vispārīgāk un kā ir norādīts samērīguma kritēriju analīzē saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu, Francijas iestādes neiesniedza datus, kas pierādītu atbalsta samērīgumu, ņemot vērā Vispārējās tiesas sprieduma dažādos punktus. |
| --- | --- |

(145)

Patiesībā Komisijas rīcībā esošajos vienošanās dokumentos nav nekāda skaidrojuma par veidu, kādā tika aprēķināta atbalsta summa. Turklāt CELF noteiktajam pienākumam iesniegt subsīdijas izlietojuma aprēķinus nav pievienota precīza definīcija sabiedrisko pakalpojumu darbības aprēķināšanas un izmaksu kontroles parametriem, kas ļautu pārbaudīt, vai nav veikta pārmaksa. Turklāt, ja vienošanās dokumentos bija paredzēta subsīdijas daļas, kas nebija izlietota, pārnešana uz nākamo gadu, tajos nekādā veidā nebija precizēta mehānisma darbība, kas turklāt arī netika izmantots. Visbeidzot, vispārīgāk un kā ir norādīts samērīguma kritēriju analīzē saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu, Francijas iestādes neiesniedza datus, kas pierādītu atbalsta samērīgumu, ņemot vērā Vispārējās tiesas sprieduma dažādos punktus.

| (146) | Tātad Francijas iestādes nav iesniegušas Komisijai informāciju, kas ļautu pierādīt atbalsta samērīgumu saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un kurus tā pēdējo reizi bija pieprasījusi 2009. gada 20. novembra lēmumā par rīkojumu iesniegt informāciju. |
| --- | --- |

(146)

Tātad Francijas iestādes nav iesniegušas Komisijai informāciju, kas ļautu pierādīt atbalsta samērīgumu saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un kurus tā pēdējo reizi bija pieprasījusi 2009. gada 20. novembra lēmumā par rīkojumu iesniegt informāciju.

| (147) | Saskaņā ar procedūras regulas 13. pantu Komisija pieņēma lēmumu, pamatojoties uz pieejamajām ziņām, un katrā ziņā atgādināja, ka Francijas iestādēm ir pienākums pierādīt pārbaudītā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un šā atbalsta samērīgumu. |
| --- | --- |

(147)

Saskaņā ar procedūras regulas 13. pantu Komisija pieņēma lēmumu, pamatojoties uz pieejamajām ziņām, un katrā ziņā atgādināja, ka Francijas iestādēm ir pienākums pierādīt pārbaudītā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu un šā atbalsta samērīgumu.

| (148) | To pašu iemeslu dēļ, kas minēti atbalsta samērīguma saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu analīzē, Komisija uzskata – nav pierādīts, ka samaksātais atbalsts atbilst samērīguma kritērijam. |
| --- | --- |

(148)

To pašu iemeslu dēļ, kas minēti atbalsta samērīguma saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta d) apakšpunktu analīzē, Komisija uzskata – nav pierādīts, ka samaksātais atbalsts atbilst samērīguma kritērijam.

| (149) | Komisija uzskata, ka LESD 106. panta 2. punkta piemērošanas nosacījumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

(149)

Komisija uzskata, ka LESD 106. panta 2. punkta piemērošanas nosacījumi nav izpildīti.

| (150) | Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsta shēma ar nosaukumu “nelielo pasūtījumu programma”, kuru Francija laikā no 1980. līdz 2001. gada beigām īstenoja par labu CELF, ir atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(150)

Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsta shēma ar nosaukumu “nelielo pasūtījumu programma”, kuru Francija laikā no 1980. līdz 2001. gada beigām īstenoja par labu CELF, ir atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

5.   NOILGUMA PERIODS, ĀRKĀRTAS APSTĀKĻI, TIESISKĀ PAĻĀVĪBA, TIESISKĀS NOTEIKTĪBAS PRINCIPS, SAMĒRĪGUMA PRINCIPS

| (151) | Ja valsts atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs, Komisijai pēc būtības ir jānosaka attiecīgajai valstij pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no tā saņēmēja. Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantā ir noteikts – “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(151)

Ja valsts atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs, Komisijai pēc būtības ir jānosaka attiecīgajai valstij pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no tā saņēmēja. Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantā ir noteikts – “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (152) | Tomēr Komisijai ir jāņem vērā šādi fakti. |
| --- | --- |

(152)

Tomēr Komisijai ir jāņem vērā šādi fakti.

| (153) | Pirmkārt, Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantā ir paredzēts, ka uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods. Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam, un visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu. |
| --- | --- |

(153)

Pirmkārt, Regulas (EK) Nr. 659/1999 15. pantā ir paredzēts, ka uz Komisijas tiesībām atgūt atbalstu attiecas desmit gadu noilguma periods. Noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgais atbalsts piešķirts saņēmējam, un visas darbības attiecībā uz nelikumīgu atbalstu, kuras veic Komisija vai dalībvalsts pēc Komisijas lūguma, pārtrauc noilguma periodu.

| (154) | Kā Komisija jau bija norādījusi lēmumā par procedūras pagarināšanu, nesaņemot attiecībā uz to īpašus komentārus no ieinteresētajām personām, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir piemērojams iepriekšējā apsvērumā minētais noteikums par noilguma periodu. Tiesa 2006. gada 5. oktobra spriedumā lietā Transalpine
   (21) ir uzskatījusi, ka, tā kā Regulā Nr. 659/1999 ir iekļauti procesuāli noteikumi, tie attiecas uz visām administratīvajām procedūrām valsts atbalsta jomā, kuras Komisijā bija vēl jāizskata dienā, kad Regula Nr. 659/1999 stājās spēkā, t. i., 1999. gada 16. aprīlī. Šajā gadījumā formālā izmeklēšanas procedūra uzsākta 1996. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(154)

Kā Komisija jau bija norādījusi lēmumā par procedūras pagarināšanu, nesaņemot attiecībā uz to īpašus komentārus no ieinteresētajām personām, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir piemērojams iepriekšējā apsvērumā minētais noteikums par noilguma periodu. Tiesa 2006. gada 5. oktobra spriedumā lietā Transalpine
   (21) ir uzskatījusi, ka, tā kā Regulā Nr. 659/1999 ir iekļauti procesuāli noteikumi, tie attiecas uz visām administratīvajām procedūrām valsts atbalsta jomā, kuras Komisijā bija vēl jāizskata dienā, kad Regula Nr. 659/1999 stājās spēkā, t. i., 1999. gada 16. aprīlī. Šajā gadījumā formālā izmeklēšanas procedūra uzsākta 1996. gada 30. jūnijā.

| (155) | Tā kā šajā gadījumā atbalsts maksāts katru gadu kopš 1980. gada un Komisija Francijas iestādēm informāciju pieprasījusi 1992. gada aprīlī, šķiet, ka atbalstu, kas CELF samaksāts 1980. un 1981. gadā, vairs nevar atgūt, ņemot vērā noilguma periodu. |
| --- | --- |

(155)

Tā kā šajā gadījumā atbalsts maksāts katru gadu kopš 1980. gada un Komisija Francijas iestādēm informāciju pieprasījusi 1992. gada aprīlī, šķiet, ka atbalstu, kas CELF samaksāts 1980. un 1981. gadā, vairs nevar atgūt, ņemot vērā noilguma periodu.

| (156) | Otrkārt, Komisija nepieprasa atbalsta atgūšanu, ja, to darot, tā nonāktu pretrunā ar vispārējo Eiropas Savienības tiesību principu. Patiesībā saskaņā ar Eiropas Savienības judikatūru Komisijai ir jāņem vērā ārkārtas apstākļi, kas attaisno to, ka tā atsakās pieprasīt nelikumīgi piešķirtā atbalsta atgūšanu, jo šāda atgūšana ir pretrunā vispārējo Eiropas Savienības tiesību principam. |
| --- | --- |

(156)

Otrkārt, Komisija nepieprasa atbalsta atgūšanu, ja, to darot, tā nonāktu pretrunā ar vispārējo Eiropas Savienības tiesību principu. Patiesībā saskaņā ar Eiropas Savienības judikatūru Komisijai ir jāņem vērā ārkārtas apstākļi, kas attaisno to, ka tā atsakās pieprasīt nelikumīgi piešķirtā atbalsta atgūšanu, jo šāda atgūšana ir pretrunā vispārējo Eiropas Savienības tiesību principam.

| (157) | Tādēļ savā lēmumā par procedūras pagarināšanu Komisija aicināja Francijas iestādes, atbalsta saņēmēju un pārējās ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par tiesiskās paļāvības principa, tiesiskās noteiktības principa vai jebkura cita principa, kura dēļ Komisija varētu atteikties no prasības atgūt atbalstu, piemērošanu. |
| --- | --- |

(157)

Tādēļ savā lēmumā par procedūras pagarināšanu Komisija aicināja Francijas iestādes, atbalsta saņēmēju un pārējās ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par tiesiskās paļāvības principa, tiesiskās noteiktības principa vai jebkura cita principa, kura dēļ Komisija varētu atteikties no prasības atgūt atbalstu, piemērošanu.

| (158) | Komisija norāda, ka Francijas iestādes savās piezīmēs ir paudušas viedokli, ka pastāvēja ārkārtas apstākļi, kas ļauj ierobežot pienākumu atmaksāt atbalstu. Savukārt SIDE uzskatīja, ka šādi ārkārtas apstākļi nepastāvēja. |
| --- | --- |

(158)

Komisija norāda, ka Francijas iestādes savās piezīmēs ir paudušas viedokli, ka pastāvēja ārkārtas apstākļi, kas ļauj ierobežot pienākumu atmaksāt atbalstu. Savukārt SIDE uzskatīja, ka šādi ārkārtas apstākļi nepastāvēja.

| (159) | Attiecībā uz to Komisija atgādina, ka prejudiciālo jautājumu ietvaros, kas uzdoti Tiesai iepriekš minētajā CELF lietā, iesniedzējtiesa pēc būtības jautāja, vai tas, ka Komisija trīs reizes pēc kārtas ir pieņēmusi lēmumu, atzīstot valsts atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ko Kopienu tiesa pēc tam ir atcēlusi, pats par sevi var būt ārkārtas apstāklis, kurš pamatotu atbalsta saņēmēja pienākuma atmaksāt šo atbalstu ierobežošanu. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz to Komisija atgādina, ka prejudiciālo jautājumu ietvaros, kas uzdoti Tiesai iepriekš minētajā CELF lietā, iesniedzējtiesa pēc būtības jautāja, vai tas, ka Komisija trīs reizes pēc kārtas ir pieņēmusi lēmumu, atzīstot valsts atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ko Kopienu tiesa pēc tam ir atcēlusi, pats par sevi var būt ārkārtas apstāklis, kurš pamatotu atbalsta saņēmēja pienākuma atmaksāt šo atbalstu ierobežošanu.

| (160) | Iepriekš minētajā 2010. gada 11. marta spriedumā Tiesa vispirms atsaucās uz savu 2008. gada 12. februāra spriedumu, kurā tā 65. un turpmākajos punktos norādīja, ka pēc Komisijas lēmuma atcelšanas nelikumīga atbalsta saņēmējam ir iespēja atsaukties uz ārkārtas apstākļiem, kas varēja leģitīmi pamatot viņa paļāvību par minētā atbalsta likumību, un ka līdz ar to nevar viņam liegt iebilst pret tā atgūšanu (22). |
| --- | --- |

(160)

Iepriekš minētajā 2010. gada 11. marta spriedumā Tiesa vispirms atsaucās uz savu 2008. gada 12. februāra spriedumu, kurā tā 65. un turpmākajos punktos norādīja, ka pēc Komisijas lēmuma atcelšanas nelikumīga atbalsta saņēmējam ir iespēja atsaukties uz ārkārtas apstākļiem, kas varēja leģitīmi pamatot viņa paļāvību par minētā atbalsta likumību, un ka līdz ar to nevar viņam liegt iebilst pret tā atgūšanu (22).

| (161) | Tomēr Tiesa arī norādīja, ka pozitīvs Komisijas lēmums būtībā nevar radīt atbalsta saņēmēja tiesisko paļāvību, ja, pirmkārt, šis lēmums ir ticis apstrīdēts prasību celšanai paredzētajos termiņos un vēlāk atcelts Eiropas Savienības Tiesā un ja, otrkārt, nav beidzies termiņš prasības celšanai vai prasības celšanas gadījumā Eiropas Savienības Tiesa par to nav pieņēmusi galīgu lēmumu (23). |
| --- | --- |

(161)

Tomēr Tiesa arī norādīja, ka pozitīvs Komisijas lēmums būtībā nevar radīt atbalsta saņēmēja tiesisko paļāvību, ja, pirmkārt, šis lēmums ir ticis apstrīdēts prasību celšanai paredzētajos termiņos un vēlāk atcelts Eiropas Savienības Tiesā un ja, otrkārt, nav beidzies termiņš prasības celšanai vai prasības celšanas gadījumā Eiropas Savienības Tiesa par to nav pieņēmusi galīgu lēmumu (23).

| (162) | Šajā gadījumā Tiesa 2010. gada 11. marta spriedumā norādīja, ka Komisijas trešā pozitīvā lēmuma atcelšana ar iepriekš minēto Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu pati par sevi nevar radīt tiesisku paļāvību un būt par ārkārtas apstākli (24). |
| --- | --- |

(162)

Šajā gadījumā Tiesa 2010. gada 11. marta spriedumā norādīja, ka Komisijas trešā pozitīvā lēmuma atcelšana ar iepriekš minēto Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedumu pati par sevi nevar radīt tiesisku paļāvību un būt par ārkārtas apstākli (24).

| (163) | Tiesa piebilda, ka neparastā triju atcelšanu virkne a priori raksturo lietas sarežģītību, kas nebūt nerada tiesisku paļāvību, šķiet, drīzāk tā varētu saņēmējam radīt šaubas par apstrīdētā atbalsta saderīgumu ar kopējo tirgu. Tā atzīst, ka triju prasību virkne, kam seko trīs tiesību aktu atcelšana, ir ļoti rets gadījums, tomēr uzskata, ka šādi apstākļi iekļaujas normālā tiesu sistēmas darbībā, kas tiesību subjektiem, kuri uzskata, ka cieš no nelikumīga atbalsta sekām, piedāvā iespēju prasīt secīgo lēmumu, kas, pēc to domām, ir šīs situācijas pamatā, atcelšanu. |
| --- | --- |

(163)

Tiesa piebilda, ka neparastā triju atcelšanu virkne a priori raksturo lietas sarežģītību, kas nebūt nerada tiesisku paļāvību, šķiet, drīzāk tā varētu saņēmējam radīt šaubas par apstrīdētā atbalsta saderīgumu ar kopējo tirgu. Tā atzīst, ka triju prasību virkne, kam seko trīs tiesību aktu atcelšana, ir ļoti rets gadījums, tomēr uzskata, ka šādi apstākļi iekļaujas normālā tiesu sistēmas darbībā, kas tiesību subjektiem, kuri uzskata, ka cieš no nelikumīga atbalsta sekām, piedāvā iespēju prasīt secīgo lēmumu, kas, pēc to domām, ir šīs situācijas pamatā, atcelšanu.

| (164) | Turklāt Tiesa uzskatīja, ka ārkārtas apstākļa esību saskaņā ar tiesiskās noteiktības principu nevar pieņemt (25). Kamēr Komisija nav pieņēmusi apstiprinošu lēmumu un termiņš prasības celšanai par šādu lēmumu nav beidzies, saņēmējam nav pārliecības par atbalsta likumību, tāpēc saņēmējs nevar atsaukties ne uz tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, ne tiesiskās noteiktības principu. |
| --- | --- |

(164)

Turklāt Tiesa uzskatīja, ka ārkārtas apstākļa esību saskaņā ar tiesiskās noteiktības principu nevar pieņemt (25). Kamēr Komisija nav pieņēmusi apstiprinošu lēmumu un termiņš prasības celšanai par šādu lēmumu nav beidzies, saņēmējam nav pārliecības par atbalsta likumību, tāpēc saņēmējs nevar atsaukties ne uz tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, ne tiesiskās noteiktības principu.

| (165) | Turklāt, kā Tiesa norādīja 2010. gada 11. marta spriedumā (26), ārkārtas apstākļa esību nevar pieņemt, ņemot vērā samērīguma principu. Nelikumīgā atbalsta atcelšana, to atgūstot, ir loģiskas sekas šā atbalsta atzīšanai par nelikumīgu, tādēļ šā atbalsta atgūšanu, lai atjaunotu agrāko stāvokli, principā nevar uzskatīt par nesamērīgu pasākumu saistībā ar Līguma noteikumu mērķiem valsts atbalsta jomā. |
| --- | --- |

(165)

Turklāt, kā Tiesa norādīja 2010. gada 11. marta spriedumā (26), ārkārtas apstākļa esību nevar pieņemt, ņemot vērā samērīguma principu. Nelikumīgā atbalsta atcelšana, to atgūstot, ir loģiskas sekas šā atbalsta atzīšanai par nelikumīgu, tādēļ šā atbalsta atgūšanu, lai atjaunotu agrāko stāvokli, principā nevar uzskatīt par nesamērīgu pasākumu saistībā ar Līguma noteikumu mērķiem valsts atbalsta jomā.

| (166) | Tādēļ Tiesa secināja, ka tas, ka Komisija trīs reizes pēc kārtas ir pieņēmusi lēmumu, atzīstot valsts atbalstu par saderīgu, ko Kopienu Tiesa pēc tam ir atcēlusi, pats par sevi nevar būt ārkārtas apstāklis, kurš pamatotu atbalsta saņēmēja pienākuma atmaksāt šo nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu ierobežošanu. |
| --- | --- |

(166)

Tādēļ Tiesa secināja, ka tas, ka Komisija trīs reizes pēc kārtas ir pieņēmusi lēmumu, atzīstot valsts atbalstu par saderīgu, ko Kopienu Tiesa pēc tam ir atcēlusi, pats par sevi nevar būt ārkārtas apstāklis, kurš pamatotu atbalsta saņēmēja pienākuma atmaksāt šo nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu ierobežošanu.

| (167) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto un to, ka nepastāv citi apstākļi, kas būtu uzskatāmi par ārkārtas apstākļiem, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nepastāv ārkārtas apstākļi, kas varētu ierobežot CELF pienākumu atlīdzināt attiecīgo atbalstu (izņemot summas, kuras samaksātas 1980. un 1981. gadā, kā ir iepriekš paskaidrots). |
| --- | --- |

(167)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto un to, ka nepastāv citi apstākļi, kas būtu uzskatāmi par ārkārtas apstākļiem, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nepastāv ārkārtas apstākļi, kas varētu ierobežot CELF pienākumu atlīdzināt attiecīgo atbalstu (izņemot summas, kuras samaksātas 1980. un 1981. gadā, kā ir iepriekš paskaidrots).

6.   ATGŪŠANA

| (168) | Piemērojot Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu, Francijas iestādēm ir jāatgūst no CELF atbalsta summas, kas tam pārskaitītas “nelielo pasūtījumu programmas” ietvaros laikā no 1982. līdz 2001. gadam. |
| --- | --- |

(168)

Piemērojot Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu, Francijas iestādēm ir jāatgūst no CELF atbalsta summas, kas tam pārskaitītas “nelielo pasūtījumu programmas” ietvaros laikā no 1982. līdz 2001. gadam.

| (169) | Saskaņā ar to, kas izriet no tabulas (27), kopējā atgūstamā atbalsta summa, kuru CELF saņēma laikā no 1982. līdz 2001. gadam, ir 4 631 401 euro, kam pieskaitāmi procenti. |
| --- | --- |

(169)

Saskaņā ar to, kas izriet no tabulas (27), kopējā atgūstamā atbalsta summa, kuru CELF saņēma laikā no 1982. līdz 2001. gadam, ir 4 631 401 euro, kam pieskaitāmi procenti.

| (170) | Piemērojot Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 2. punktu, atbalsts, kas ir jāatgūst, ietver procentus, kuri aprēķināti no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai. |
| --- | --- |

(170)

Piemērojot Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 2. punktu, atbalsts, kas ir jāatgūst, ietver procentus, kuri aprēķināti no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai.

| (171) | Tomēr no Tiesas 2000. gada 12. oktobra sprieduma lietā Magefesa
   (28) izriet, ka, ja uzņēmums ir bankrotējis un ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos, par nelikumīgo atbalstu, kurš saņemts pirms paziņošanas par uzņēmuma bankrotu, nav jāmaksā procenti, kas uzkrājušies pēc paziņošanas. |
| --- | --- |

(171)

Tomēr no Tiesas 2000. gada 12. oktobra sprieduma lietā Magefesa
   (28) izriet, ka, ja uzņēmums ir bankrotējis un ja tas ir paredzēts valsts tiesību aktos, par nelikumīgo atbalstu, kurš saņemts pirms paziņošanas par uzņēmuma bankrotu, nav jāmaksā procenti, kas uzkrājušies pēc paziņošanas.

| (172) | Attiecībā uz to ir jāatzīmē, ka savā 2010. gada 27. janvāra sūtījumā Francijas iestādes informēja Komisiju par situāciju, kādā tolaik bija CELF. |
| --- | --- |

(172)

Attiecībā uz to ir jāatzīmē, ka savā 2010. gada 27. janvāra sūtījumā Francijas iestādes informēja Komisiju par situāciju, kādā tolaik bija CELF.

| (173) | Ņemot vērā CELF finanšu situāciju, 2009. gada 25. februārīCELF piemērota aizsardzības procedūra. Tika iecelts maksātnespējas procesa administrators. |
| --- | --- |

(173)

Ņemot vērā CELF finanšu situāciju, 2009. gada 25. februārīCELF piemērota aizsardzības procedūra. Tika iecelts maksātnespējas procesa administrators.

| (174) | Tiesvedības par valsts atbalstu ietvaros Francija ir paziņojusi par šādiem prasījumiem: 11 885 785,02 euro (procentu maksājums saskaņā ar iepriekš minēto Valsts padomes 2008. gada 19. decembra lēmumu) un 4 814 339,9 euro (atmaksājamā atbalsta, kas saņemts laikā no 1980. līdz 2001. gadam, pamatsumma). |
| --- | --- |

(174)

Tiesvedības par valsts atbalstu ietvaros Francija ir paziņojusi par šādiem prasījumiem: 11 885 785,02 euro (procentu maksājums saskaņā ar iepriekš minēto Valsts padomes 2008. gada 19. decembra lēmumu) un 4 814 339,9 euro (atmaksājamā atbalsta, kas saņemts laikā no 1980. līdz 2001. gadam, pamatsumma).

| (175) | Francijas iestādes norādīja, ka no prasījumu stāvokļa izriet, ka no kopējiem pasīviem 21 254 232,29 euro apmērā apstrīdētie prasījumi palielinās līdz 17 045 039,50 euro. |
| --- | --- |

(175)

Francijas iestādes norādīja, ka no prasījumu stāvokļa izriet, ka no kopējiem pasīviem 21 254 232,29 euro apmērā apstrīdētie prasījumi palielinās līdz 17 045 039,50 euro.

| (176) | Konstatējot, ka atgūšanās ir acīmredzami neiespējama, maksātnespējas administrators pieprasīja pāreju no aizsardzības pie likvidācijas procesa, it īpaši pamatojoties uz valsts paziņotajiem prasījumiem. |
| --- | --- |

(176)

Konstatējot, ka atgūšanās ir acīmredzami neiespējama, maksātnespējas administrators pieprasīja pāreju no aizsardzības pie likvidācijas procesa, it īpaši pamatojoties uz valsts paziņotajiem prasījumiem.

| (177) | 2009. gada 9. septembra spriedumā, konstatējot tādu saistību esību, kas izslēdz turpināšanas plāna iespējamību, Parīzes Tirdzniecības tiesa pieņēma lēmumu par CELF likvidāciju un iecēla likvidatoru. Tiesa noteica divu gadu termiņu, pēc kura ir jāpārbauda likvidācijas beigšana. Francijas iestādes norādīja, ka esošā un/vai iespējamā tiesvedība tomēr varētu attaisnot likvidācijas beigšanas datuma kavēšanos. |
| --- | --- |

(177)

2009. gada 9. septembra spriedumā, konstatējot tādu saistību esību, kas izslēdz turpināšanas plāna iespējamību, Parīzes Tirdzniecības tiesa pieņēma lēmumu par CELF likvidāciju un iecēla likvidatoru. Tiesa noteica divu gadu termiņu, pēc kura ir jāpārbauda likvidācijas beigšana. Francijas iestādes norādīja, ka esošā un/vai iespējamā tiesvedība tomēr varētu attaisnot likvidācijas beigšanas datuma kavēšanos.

| (178) | Francijas iestādes norādīja, ka visi CELF darbinieki ir atlaisti un ka likvidācijas vienība ir atbrīvota 2009. gada 31. decembrī. Vienīgās darbības, kas vēl notiek, ir parādu atgūšana no klientiem. |
| --- | --- |

(178)

Francijas iestādes norādīja, ka visi CELF darbinieki ir atlaisti un ka likvidācijas vienība ir atbrīvota 2009. gada 31. decembrī. Vienīgās darbības, kas vēl notiek, ir parādu atgūšana no klientiem.

| (179) | Francijas iestādes 2010. gada 9. marta elektroniskā pasta vēstulē norādīja, ka attiecībā uz CELF īstenotajā likvidācijas procedūrā bija ievēroti visi ierastie uzņēmumu likvidācijas procedūras noteikumi. |
| --- | --- |

(179)

Francijas iestādes 2010. gada 9. marta elektroniskā pasta vēstulē norādīja, ka attiecībā uz CELF īstenotajā likvidācijas procedūrā bija ievēroti visi ierastie uzņēmumu likvidācijas procedūras noteikumi.

| (180) | Saskaņā ar informāciju, kuru Francijas iestādes paziņoja Komisijai, CELF patlaban vairs neīsteno nekādu ekonomisko darbību. |
| --- | --- |

(180)

Saskaņā ar informāciju, kuru Francijas iestādes paziņoja Komisijai, CELF patlaban vairs neīsteno nekādu ekonomisko darbību.

| (181) | Tādēļ, ņemot vērā to, ka attiecībā uz CELF patlaban tiek īstenota likvidācijas procedūra, Francijas iestādēm, pamatojoties uz nesaderīgā atbalsta atgūšanas pienākumu, ir jānodrošina, lai tiktu ievērota judikatūra, kas piemērojama saņēmējuzņēmuma likvidēšanas gadījumā (29). Tas nozīmē, ka CELF aktīvi ir jāpārdod par tirgus cenu, valstij likvidējamā uzņēmuma pasīvos jāieraksta savi prasījumi, kas saistīti ar nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta atgūšanu, un pilnībā jānostiprina savas kreditora tiesības visos procedūras posmos līdz likvidācijas beigām. |
| --- | --- |

(181)

Tādēļ, ņemot vērā to, ka attiecībā uz CELF patlaban tiek īstenota likvidācijas procedūra, Francijas iestādēm, pamatojoties uz nesaderīgā atbalsta atgūšanas pienākumu, ir jānodrošina, lai tiktu ievērota judikatūra, kas piemērojama saņēmējuzņēmuma likvidēšanas gadījumā (29). Tas nozīmē, ka CELF aktīvi ir jāpārdod par tirgus cenu, valstij likvidējamā uzņēmuma pasīvos jāieraksta savi prasījumi, kas saistīti ar nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta atgūšanu, un pilnībā jānostiprina savas kreditora tiesības visos procedūras posmos līdz likvidācijas beigām.

| (182) | Attiecībā uz procentu aprēķinu jāatzīmē, ka Francijas tiesību aktos Tirdzniecības kodeksa L 622-28. pantā ir paredzēts, ka “lēmums par [aizsardzības procedūras] uzsākšanu pārtrauc visu likumīgo un līgumos nenoteikto procentu, kā arī kavējuma procentu un pieaugumu aprēķinu”. |
| --- | --- |

(182)

Attiecībā uz procentu aprēķinu jāatzīmē, ka Francijas tiesību aktos Tirdzniecības kodeksa L 622-28. pantā ir paredzēts, ka “lēmums par [aizsardzības procedūras] uzsākšanu pārtrauc visu likumīgo un līgumos nenoteikto procentu, kā arī kavējuma procentu un pieaugumu aprēķinu”.

| (183) | Tādēļ šajā lietā summām, kas samaksātas CELF, aprēķina procentus, sākot no dienas, kad tās nodotas tā rīcībā, līdz 2009. gada 25. februārim, dienai, kad Parīzes Tirdzniecības tiesa uzsāka aizsardzības procedūru, kas vēlāk saskaņā ar 2009. gada 9. septembra lēmumu pārveidota par likvidāciju. |
| --- | --- |

(183)

Tādēļ šajā lietā summām, kas samaksātas CELF, aprēķina procentus, sākot no dienas, kad tās nodotas tā rīcībā, līdz 2009. gada 25. februārim, dienai, kad Parīzes Tirdzniecības tiesa uzsāka aizsardzības procedūru, kas vēlāk saskaņā ar 2009. gada 9. septembra lēmumu pārveidota par likvidāciju.

7.   SECINĀJUMS

| (184) | Komisija konstatē, ka Francija ir nelikumīgi īstenojusi atbalstu par labu CELF, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(184)

Komisija konstatē, ka Francija ir nelikumīgi īstenojusi atbalstu par labu CELF, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu.

| (185) | Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un Francijas iestādēm tas ir jāatgūst, izņemot summas, kuras samaksātas 1980. un 1981. gadā un kurām ir iestājies noilguma periods. |
| --- | --- |

(185)

Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un Francijas iestādēm tas ir jāatgūst, izņemot summas, kuras samaksātas 1980. un 1981. gadā un kurām ir iestājies noilguma periods.

| (186) | Francijas iestādēm ir jāatgūst no CELF4 631 401 euro, kam jāpieskaita procenti par katru atbalstu, kurš samaksāts ik gadu kopš 1982. gada. Atgūstamajām summām aprēķina procentus kopš dienas, kad tās nodotas saņēmēja rīcībā, līdz 2009. gada 25. februārim, dienai, kad Parīzes Tirdzniecības tiesa uzsāka aizsardzības procedūru, |
| --- | --- |

(186)

Francijas iestādēm ir jāatgūst no CELF4 631 401 euro, kam jāpieskaita procenti par katru atbalstu, kurš samaksāts ik gadu kopš 1982. gada. Atgūstamajām summām aprēķina procentus kopš dienas, kad tās nodotas saņēmēja rīcībā, līdz 2009. gada 25. februārim, dienai, kad Parīzes Tirdzniecības tiesa uzsāka aizsardzības procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kuru Francija piešķīra Coopérative d’exportation du livre français (CELF), pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Francijai ir pienākums atgūt naudas summu 4 631 401 euro apmērā, kas atbilst summām, kuras CELF saņēma laikā no 1982. līdz 2001. gadam saskaņā ar atbalstu, kas minēts 1. pantā.

2.   Atgūstamajām summām ir jāaprēķina procenti, sākot no datuma, kad tās nodotas saņēmēja rīcībā, un līdz 2009. gada 25. februārim, kad pieņemts Parīzes Tirdzniecības tiesas lēmums par aizsardzības procedūras uzsākšanu.

3.   Procentus aprēķina no pamatsummas, kā ir noteikts Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļā.

3. pants

1.   2. pantā paredzētā atbalsta atgūšana jāsāk nekavējoties un efektīvi.

2.   Francijai ir jānodrošina, lai šis lēmums tiktu izpildīts četru mēnešu laikā kopš tā paziņošanas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Francijai ir jāiesniedz šāda informācija:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | detalizēts to pasākumu apraksts, kas jau ir īstenoti un vēl ir paredzēti šā lēmuma izpildei; |
| --- | --- |

b)

detalizēts to pasākumu apraksts, kas jau ir īstenoti un vēl ir paredzēti šā lēmuma izpildei;

| c) | dokumenti, kas pierāda, ka saņēmējam ir pieprasīta atbalsta atmaksa. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas pierāda, ka saņēmējam ir pieprasīta atbalsta atmaksa.

2.   Francijai nepārtraukti jāinformē Komisija par to valsts īstenoto pasākumu norisi, kuri paredzēti šā lēmuma izpildei, līdz pilnīgai atbalsta, kas minēts 2. pantā, atgūšanai. Tai nekavējoties pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma jānodod visa informācija par jau īstenotajiem pasākumiem un tiem, kas vēl paredzēti šā lēmuma izpildei. Tai ir jāsniedz arī detalizēta informācija par atbalsta summu un procentiem, kas jau atgūti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums adresēts Francijai.

Briselē, 2010. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Ar 2009. gada 1. decembri EKL 86., 87. un 88. pants ir kļuvuši attiecīgi par Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 106., 107. un 108. pantu. Minētie panti pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 106., 107. un 108. pantu attiecīgajā gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EKL 86., 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV C 366, 5.12.1996., 7. lpp.; OV C 142, 23.6.2009., 6. lpp.

2

(3)  Vispārējās tiesas 2008. gada 15. aprīļa spriedums lietā T-348/04 Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE)/Komisija, krājums, II-625. lpp.

3

Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE)/

(4)  OV L 85, 2.4.2005., 27. lpp.

4

(5)  Coopérative d’exportation du livre français darbojas ar juridisko nosaukumu Centre d’exportation du livre français (CELF).

5

Coopérative d’exportation du livre français

Centre d’exportation du livre français (CELF

(6)  Lēmums NN 127/92 “Atbalsts franču grāmatu eksportētājiem” (OV C 174, 25.6.1993., 6. lpp.).

6

(7)  Vispārējās tiesas 1995. gada 18. septembra spriedums lietā T-49/93 Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE)/Komisija, krājums, II-2501. lpp.

7

Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE)/

(8)  Vēlāk pārtapusi programmā A l’Est de l’Europe.

8

A l’Est de l’Europe

(9)  OV L 44, 18.2.1999., 37. lpp.

9

(10)  Vispārējās tiesas 2002. gada 28. februāra spriedums lietā T-155/98 Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE)/Komisija, krājums, II-1179. lpp.

10

Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE)/

(11)  Tiesas spriedums lietā C-332/98 Francija/Komisija, Atbalsts Coopérative d’exportation du livre français, krājums, I-4833. lpp.

11

Coopérative d’exportation du livre français

(12)  OV C 142, 23.6.2009., 6. lpp.

12

(13)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

13

(14)  Valsts padome uzskata, ka Administratīvā apelācijas tiesa varēja likumīgi pamatoties uz to, ka nebija noteikts, ka atbalsta summa nepārsniedza maksas, kas radās CELF noteikto sabiedrisko pakalpojumu pienākumu pildīšanas rezultātā, un ka nebija veikta iepriekšēja un pārskatāma kompensācijas pamata definēšana.

14

CELF

(15)  Tiesas 2008. gada 12. februāra spriedums lietā C-199/06 Centre d’exportation du livre français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication/Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE), krājums, I-469. lpp.

15

Centre d’exportation du livre français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication/Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE

(16)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

16

(17)  Tiesas 2010. gada 11. marta spriedums lietā C-1/09 CELF, Ministre de la Culture/SIDE.

17

CELF, Ministre de la Culture/SIDE

(18)  Savā 2008. gada 15. aprīļa spriedumā Pirmās instances tiesa neatcēla Komisijas 2004. gada 20. aprīļa lēmuma 1. panta pirmo un otro teikumu: “Atbalsts Franču grāmatu eksportēšanas kooperatīvam (CELF) nelielu franču valodas grāmatu pasūtījumu apstrādei, ko Francija īstenoja laikā no 1980. līdz 2001. gadam, ir atbalsts, kas atbilst Līguma 87. panta 1. punktam. Ņemot vērā to, ka Francija pirms tā īstenošanas par šo atbalstu nav paziņojusi Komisijai, tas piešķirts nelikumīgi.”

18

CELF

(19)  Piemēram, savā 2008. gada 19. decembra lēmumā Valsts Padome uzskatīja, ka “vidējās summas saistībā ar valsts atbalsta kvalificēšanu”, ko izmaksāja CELF, un paziņošanas pienākumu saistībā ar to nevar nodalīt. Patiesībā, savā iepriekšējā 2006. gada 29. marta lēmumā Valsts Padome jau bija norādījusi, ka “administratīvā apelācijas tiesa nav ne sagrozījusi lietas materiālus, ne nepareizi kvalificējusi faktus, kas iesniegti tās izvērtēšanai, spriežot, ka attiecīgajam atbalstam nav tīri sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izpildi kompensējošs raksturs un tas ir valsts atbalsts, par kuru iepriekš ir jāpaziņo Komisijai”.

19

CELF

(20)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans un Regietugspasidium Magdeburg/Nahverkehgesellschaft Altmark, krājums, I-7747.

20

Altmark Trans

Regietugspasidium Magdeburg/Nahverkehgesellschaft Altmark

(21)  Tiesas 2006. gada 5. oktobra spriedums lietā C-368/04 Transalpine Ölleitung in Österreich, krājums, I-9957. lpp., 34. punkts.

21

Transalpine Ölleitung in Österreich

(22)  42. un turpmākie punkti.

22

(23)  66. līdz 68. punkts.

23

(24)  50. un turpmākie punkti.

24

(25)  53. punkts.

25

(26)  54. punkts.

26

(27)  Sk. tabulu, kas iekļauta šā lēmuma 60. apsvērumā.

27

(28)  Tiesas 2000. gada 12. oktobra spriedums lietā C-480/98 Komisija/Spānija, “Magefesa”, krājums, I-8717. lpp.

28

Magefesa

(29)  Skatīt Komisijas paziņojuma “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” 63. un turpmākos punktus (OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.).

29

---

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 23. marts),

ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2002/55/EK attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem var atļaut laist tirgū vienas sugas dažādu šķirņu dārzeņu standarta sēklu maisījumu nelielus iepakojumus

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1760)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/180/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (1) un jo īpaši tās 26. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Dažas dalībvalstis ir informējušas Komisiju, ka tirgū ir pieprasījums pēc vienas sugas dažādu šķirņu dārzeņu sēklu maisījumu nelieliem iepakojumiem. Tādēļ ir nepieciešams noteikt sīki izstrādātas prasības attiecībā uz šādiem nelieliem iepakojumiem. |
| --- | --- |

(1)

Dažas dalībvalstis ir informējušas Komisiju, ka tirgū ir pieprasījums pēc vienas sugas dažādu šķirņu dārzeņu sēklu maisījumu nelieliem iepakojumiem. Tādēļ ir nepieciešams noteikt sīki izstrādātas prasības attiecībā uz šādiem nelieliem iepakojumiem.

| (2) | Ņemot vērā pieprasījumu attiecīgajās dalībvalstīs, šim lēmumam ir jāattiecas uz visām sugām, kas ir Direktīvas 2002/55/EK darbības jomā. Šādu nelielu iepakojumu maksimālais svars ir jāizsaka kā tajos esošo sēklu maksimālais neto svars un atbilstīgi definīcijai Direktīvas 2002/55/EK 2. panta 1. punkta g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pieprasījumu attiecīgajās dalībvalstīs, šim lēmumam ir jāattiecas uz visām sugām, kas ir Direktīvas 2002/55/EK darbības jomā. Šādu nelielu iepakojumu maksimālais svars ir jāizsaka kā tajos esošo sēklu maksimālais neto svars un atbilstīgi definīcijai Direktīvas 2002/55/EK 2. panta 1. punkta g) apakšpunktā.

| (3) | Ir jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi šādu nelielu iepakojumu marķēšanai, lai nodrošinātu izsekojamību un pietiekamu informāciju patērētājiem. |
| --- | --- |

(3)

Ir jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi šādu nelielu iepakojumu marķēšanai, lai nodrošinātu izsekojamību un pietiekamu informāciju patērētājiem.

| (4) | Dalībvalstīm līdz 2012. gada beigām ir jāziņo Komisijai par šā lēmuma piemērošanu, lai Komisija varētu novērtēt šā lēmuma efektivitāti un apzināt iespējamos jautājumus, kuri turpmāk būtu jārisina. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīm līdz 2012. gada beigām ir jāziņo Komisijai par šā lēmuma piemērošanu, lai Komisija varētu novērtēt šā lēmuma efektivitāti un apzināt iespējamos jautājumus, kuri turpmāk būtu jārisina.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Dalībvalstis var atļaut savas valsts ražotājiem laist tirgū Direktīvas 2002/55/EK 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto sugu standarta sēklu maisījumu nelielus iepakojumus. Šādos nelielos iepakojumos drīkst būt tikai vienas sugas dažādu šķirņu sēklas.

2. pants

Sēklu neto svars nelielajos iepakojumos, kas minēti 1. pantā, nedrīkst pārsniegt Direktīvas 2002/55/EK 2. panta 1. punkta g) apakšpunktā noteikto neto svaru.

3. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka uz 1. pantā minētajiem nelielajiem iepakojumiem ir piegādātāja etiķete vai drukāta vai ar zīmogu uzspiesta atzīme.

Minētajā etiķetē vai atzīmē ir šāda informācija:

| a) | teksts “ES noteikumi un standarti”; |
| --- | --- |

a)

teksts “ES noteikumi un standarti”;

| b) | personas, kas atbildīga par etiķetes uzlikšanu, vārds un adrese vai identifikācijas zīme; |
| --- | --- |

b)

personas, kas atbildīga par etiķetes uzlikšanu, vārds un adrese vai identifikācijas zīme;

| c) | iepakošanas gads, norādīts šādi: “iepakots ... [gads]”; vai pēdējā parauga ņemšanas gads, lai veiktu pēdējo dīgtspējas pārbaudi, norādīts šādi: “paraugs ņemts ... [gads]”; var pievienot norādi: “izlietot līdz ... [datums]”; |
| --- | --- |

c)

iepakošanas gads, norādīts šādi: “iepakots ... [gads]”; vai pēdējā parauga ņemšanas gads, lai veiktu pēdējo dīgtspējas pārbaudi, norādīts šādi: “paraugs ņemts ... [gads]”; var pievienot norādi: “izlietot līdz ... [datums]”;

| d) | teksts “... [sugas nosaukums] šķirņu maisījums”; |
| --- | --- |

d)

teksts “... [sugas nosaukums] šķirņu maisījums”;

| e) | šķirņu nosaukumi; |
| --- | --- |

e)

šķirņu nosaukumi;

| f) | šķirņu proporcija, izteikta kā neto svars vai kā sēklu skaits; |
| --- | --- |

f)

šķirņu proporcija, izteikta kā neto svars vai kā sēklu skaits;

| g) | sēklu partijas numurs, ko piešķīrusi persona, kas ir atbildīga par etiķešu uzlikšanu; |
| --- | --- |

g)

sēklu partijas numurs, ko piešķīrusi persona, kas ir atbildīga par etiķešu uzlikšanu;

| h) | neto vai bruto svars vai sēklu skaits; |
| --- | --- |

h)

neto vai bruto svars vai sēklu skaits;

| i) | ja norāda svaru un izmanto granulētos pesticīdus, granulēšanas vielas vai citas cietas piedevas – ķīmiskās apstrādes vai piedevas veids un arī aptuvena čemuru vai tīro sēklu svara un kopējā svara attiecība. |
| --- | --- |

i)

ja norāda svaru un izmanto granulētos pesticīdus, granulēšanas vielas vai citas cietas piedevas – ķīmiskās apstrādes vai piedevas veids un arī aptuvena čemuru vai tīro sēklu svara un kopējā svara attiecība.

4. pants

Dalībvalstis līdz 2012. gada 31. decembrim ziņo Komisijai par šā lēmuma piemērošanu.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 23. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.

1

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/57

---

EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 5/2010/PK

(2010. gada 9. decembris),

ar ko groza Pastāvīgās komitejas Lēmumu Nr. 4/2004/PK, ar ko izveido Finanšu mehānisma komiteju

EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas pielāgots ar Protokolu, ar kuru pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “EEZ līgums”,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,

ņemot vērā 38.b protokolu par EEZ finanšu mehānismu, kas EEZ līgumā iekļauts ar iepriekšminēto Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,

ņemot vērā Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,

ņemot vērā EBTA valstu Pastāvīgās komitejas 2004. gada 3. jūnija Lēmumu Nr. 4/2004/PK, ar ko izveido Finanšu mehānisma komiteju (1),

ņemot vērā EBTA valstu Pastāvīgās komitejas 2010. gada 28. janvāra Lēmumu Nr. 1/2010/PK, ar ko izveido EEZ Finanšu mehānisma Pagaidu komiteju 2009.–2014. gadam (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma Nr. 4/2004/PK 1. panta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Komiteja pārvalda EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2004. gada līdz 2009. gadam un EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā vai dienā, kad stājas spēkā tiesību akts, ar ko izveido EEZ Finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 9. decembrī

Pastāvīgās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

ģenerālsekretārs

Kåre BRYN

---

(1)  OV L 52, 23.2.2006., 54. lpp.

1

(2)  OV L 53, 4.3.2010., 19. lpp.

2

---

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/58

---

EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 6/2010/PK

(2010. gada 9. decembris),

ar ko paplašina EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma biroja uzdevumus

EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas pielāgots ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “EEZ līgums”,

ņemot vērā EBTA valstu Pastāvīgās komitejas 2004. gada 5. februāra Lēmumu Nr. 1/2004/PK, ar ko izveido EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma biroju,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,

ņemot vērā 38.b protokolu par EEZ Finanšu mehānismu, kas EEZ līgumā iekļauts ar iepriekšminēto Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ Finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,

ņemot vērā Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,

atgādinot, ka EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmuma Nr. 1/2004/PK 1. panta 1. punktā EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma birojam piešķirtas pilnvaras pārvaldīt tikai finanšu mehānismus laikposmam no 2004. gada līdz 2009. gadam,

ņemot vērā vajadzību izveidot sekretariātu, kas pārvaldītu EEZ finanšu mehānismu un Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

1.   Ar Pastāvīgās komitejas Lēmumu Nr. 1/2004/PK izveidotajam EEZ finanšu mehānisma un Norvēģijas finanšu mehānisma birojam ar šo uztic papildu uzdevumu, proti, pildīt sekretariāta funkcijas saistībā ar EEZ finanšu mehānisma laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam un Norvēģijas finanšu mehānisma laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam pārvaldību.

2.   Par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam birojs sniedz ziņojumus EEZ Finanšu mehānisma komitejai.

3.   Par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam birojs ziņo Norvēģijas Ārlietu ministrijai.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā vai dienā, kad stājas spēkā tiesību akts, ar ko izveido EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2009. gada līdz 2014. gadam.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2010. gada 9. decembrī

Pastāvīgās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

ģenerālsekretārs

Kåre BRYN

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 24.3.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/59

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 290/09/COL

(2009. gada 1. jūlijs)

par lidmašīnu pilotu izglītībai piešķirto atbalstu Trumses (Tromsø) apgabalā

(Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2), jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (3), jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 7. panta 2. un 5. punktu, 13. un 14. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes pamatnostādnes EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanai un interpretācijai (4), jo īpaši to nodaļas attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un valsts garantijām,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL par īstenošanas noteikumiem, uz kuriem ir atsauce Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 27. pantā (5),

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes 2006. gada 13. decembra Lēmumu Nr. 389/06/COL uzsākt Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzēto procedūru (6),

PĒC TAM, KAD IEINTERESĒTĀS personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus (7), un pamatojoties uz saņemtajiem apsvērumiem,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

Ar 2006. gada 17. marta vēstuli lidmašīnu pilotu profesionālās izglītības organizācija North European Aviation Resources AS (turpmāk tekstā – NEAR vai “sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību par to, ka Norvēģijas Aviācijas koledžai Norwegian Aviation College (turpmāk tekstā – NAK) ir piešķirts valsts atbalsts no pārskatītā valsts budžeta. Šo vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2006. gada 20. martā (lieta Nr. 366921). Ar 2006. gada 25. augusta vēstuli, ko Iestāde saņēma un reģistrēja 28. augustā (lieta Nr. 385471), NEAR papildināja savu sūdzību ar paziņojumu, ka Trumses apgabala un Molselvas (Målselva) rajona pašvaldības ir piešķīrušas NAK dažāda veida finansiālu atbalstu.

Ar 2006. gada 11. aprīļa (lieta Nr. 369763) un 2006. gada 7. septembra (lieta Nr. 385794) vēstulēm Iestāde informēja Norvēģijas iestādes par sūdzību un par tās papildinājumu, un aicināja iesniegt savus apsvērumus šajā sakarā.

Pēc šo apsvērumu izskatīšanas Iestāde 2006. gada 13. decembra vēstulē (lieta Nr. 401508) Norvēģijas iestādēm paziņoja, ka ir nolēmusi uzsākt Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz lidmašīnu pilotu izglītībai piešķirto atbalstu Trumses apgabalā (8). Norvēģijas valdība tika aicināta iesniegt savus apsvērumus par šo lēmumu. 2007. gada 15. februāra vēstulē, ko Iestāde saņēma un reģistrēja 2007. gada 19. februārī (lieta Nr. 410248), Norvēģijas valdība iesniedza savus apsvērumus.

Lēmums Nr. 389/06/COL uzsākt oficiālu izmeklēšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā. Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus attiecībā uz šo lēmumu (9).

Iestāde no ieinteresētajām personām saņēma divu veidu apsvērumus. 2007. gada 10. oktobra vēstulē (lieta Nr. 446322) Iestāde nosūtīja šos apsvērumus Norvēģijas iestādēm un deva tām iespēju atbildēt. 2007. gada 13. novembra vēstulē (lieta Nr. 451773) Norvēģijas iestādes iesniedza savus apsvērumus.

2.   Ierosinātā pasākuma apraksts

2.1.   Pārbaudāmie pasākumi

a)   Atbalsts NAK

Saskaņā ar Norvēģijas valdības sniegto informāciju valsts parlaments 2005. gada jūnijā nolēma piešķirt atbalstu 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā lidmašīnu pilotu izglītībai Trumses/Bardufosas (Bardufoss) reģionā. Izglītības un pētniecības ministrija 2005. gada 8. jūlijā šo atbalstu piešķīra tieši NAK.

2006. gada valsts budžetā šim mērķim bija paredzēti vēl 4,5 miljoni Norvēģijas kronu, un arī 2007. gada budžeta projektā bija ierosināts piešķirt tikpat lielu summu. Taču saskaņā ar Norvēģijas valdības sniegto informāciju parlaments saņēma paziņojumu par sūdzību, un turpmākā atbalsta piešķiršana NAK tika atlikta līdz šā jautājuma atrisināšanai.

b)   Projekta finansējums organizācijai Norsk Luftfartshøgskole

Trumses apgabala pašvaldība apstiprināja, ka ar 2006. gada 6. jūlija lēmumu tā ir piešķīrusi projekta finansējumu 1,9 miljonu Norvēģijas kronu apmērā organizācijai Norsk Luftfartshøgskole (NLH), kas saskaņā ar Norvēģijas iestāžu informāciju ir nekomerciāla organizācija, kas dibināta nolūkā veicināt pilota izglītības iegūšanas iespējas Ziemeļnorvēģijā.

c)   Trumses apgabala pašvaldības aizdevums NAK un ar to saistītie atvieglojumi

Saskaņā ar Trumses apgabala pašvaldības sniegto informāciju tā 1999. gadā Reģionālās aizdevuma shēmas ietvaros ir piešķīrusi NAK aizdevumu NOK 400 000 apmērā, par ko paziņoja Iestādei un ko Iestāde arī sankcionēja. Sākotnēji bija paredzēts šo aizdevumu atmaksāt trīs gadu laikā saskaņā ar pieņemtajām procentu likmēm. Pēc atmaksas perioda pagarinājuma Trumses apgabala pašvaldība 2006. gada 6. jūlijā pieņēma lēmumu atbrīvot saņēmēju no aizdevuma atmaksas ar noteikumu, ka arī visi pārējie aizdevēji piedalās NAK parādu dzēšanā.

d)   Aizdevuma garantija

Trumses apgabala pašvaldība apstiprināja, ka tā ir garantējusi NAK parādu NOK 500 000 apmērā laika periodā no 2002. gada 1. septembra līdz 2012. gada 1. septembrim, neprasot NAK samaksāt garantijas maksu.

e)   Molselvas rajona pašvaldības aizdevums NLH

Molselvas rajona pašvaldība paziņoja, ka ar 2006. gada 19. jūlija lēmumu tā ir piešķīrusi NAK pakārtotu aizdevumu 1,3 miljonu Norvēģijas kronu apmērā ar procentu likmi 8,5 % gadā, aizdevuma pilna summa kopā ar procentiem bija jāatmaksā ne vēlāk kā 2007. gada beigās. 2008. gada 24. aprīlī Molselvas pašvaldība pieņēma lēmumu atmaksas galīgo termiņu pagarināt līdz 2008. gada 31. decembrim. Arī Norvēģijas iestādes apstiprināja, ka aizdevums bija piešķirts un izmaksāts NLH.

2.2.   Pārbaudāmo pasākumu mērķis

a)   Subsīdija

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju pēdējos gados ir samazinājušās gan Gaisa spēku iespējas apmācīt pilotus darbam civilajā aviācijā, gan arī aviosabiedrības SAS piešķirtais finansējuma apjoms lidmašīnu pilotu apmācībai. Var uzskatīt, ka apstrīdētais finansējums ir reakcija uz šīm pārmaiņām. Atbalstu var izlietot tikai, lai nodrošinātu pašreizējās lidmašīnu pilotu izglītības nepārtrauktību NAK, lai esošajā līmenī saglabātu iespēju iegūt lidmašīnu pilotu izglītību Norvēģijā un izvairītos no pilotu trūkuma.

b)   Projekta finansējums NLH

Saskaņā ar Trumses pašvaldības sniegto informāciju projekta finansējuma mērķis ir nodrošināt, ka esošā kompetence aviācijas jomā šajā apgabalā tiek attīstīta un nostiprināta.

c)   Trumses apgabala pašvaldības aizdevums NAK un ar to saistītie atvieglojumi

Trumses pašvaldība apgalvo, ka NAK finansiālā stāvokļa dēļ bija nepieciešams piešķirt tai aizdevuma atmaksas galīgā termiņa pagarinājumu un, iespējams, pilnībā dzēst šo parādu.

d)   Aizdevuma garantija

No NAK īpašniekiem tika pieprasīta garantija atbilstīgi tiem piederošajām kapitāla daļām un ņemot vērā aizdevumu, kas paredzēts lidojumu simulācijas ierīces iegādes finansēšanai.

e)   Molselvas rajona pašvaldības aizdevums NLH

Mērķi nav norādīti.

2.3.   Atbalsta pasākuma tiesiskais pamats valsts tiesību aktos

Pārskatītajā 2005. gada valsts budžetā ir paredzēta tiešā subsīdija 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā (281. nodaļa, 1. pozīcija). Šajā budžeta pozīcijā ir iekļauts arī finansējums NOK 574 000 apmērā, kas ir paredzēts citiem mērķiem, kuri nav saistīti ar pārbaudāmajiem pasākumiem.

Pārējie pasākumi nav saistīti ne ar Trumses apgabala padomes, ne arī ar Molselvas pašvaldības izpildu komitejas lēmumiem.

2.4.   Saņēmēji

NAK ir akciju sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas Norvēģijā reģistrēta kopš 1993. gada. To dibinātāja aviosabiedrība SAS (60 %), organizācija Norsk Luftfartshøgskole (29 %) un citi mazāki akcionāri. 2006. gada novembrī NLH palielināja savu kapitāla daļu NAK līdz 95,65 %. Atlikušie 4,35 % kapitāla daļu pieder Hurtigruten AS.

Tā kā NAK ir vienīgā organizācija, kas Trumses/Bardufosas reģionā nodrošina lidmašīnu pilotu izglītību, tā tika atzīta par vienīgo iespējamo kandidāti parlamenta subsīdijas saņemšanai.

No Trumses apgabala pašvaldības NAK saņēma gan īpašu aizdevumu (kas vēlāk tika dzēsts), gan arī aizdevuma garantiju. Trumses apgabala pašvaldība piešķīra projekta finansējumu organizācijai Norsk Luftfartshøgskole, un Molselvas rajona pašvaldība šai organizācijai piešķīra aizdevumu.

Organizācija Norsk Luftfartshøgskole ir fonds, kas Norvēģijā reģistrēts kopš 1997. gada. To dibināja Trumses apgabala pašvaldība, SAS Aviācijas akadēmija un Bardu un Molselvas rajonu pašvaldības. Šā bezpeļņas fonda darbības veids ir reģistrēts kā īpašumu izīrēšana, un fonda mērķis ir veicināt lidmašīnu pilota izglītības iegūšanas iespējas Ziemeļnorvēģijā, attīstot, ieviešot un koordinējot izglītības programmas un nodrošinot nepieciešamās atļaujas.

3.   Lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru

Lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Iestāde provizoriski secināja, ka nevar izslēgt valsts atbalsta esamību un, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pastāv bažas par šā atbalsta saderību ar EEZ līguma darbību.

4.   Norvēģijas iestāžu apsvērumi saistībā ar šo lēmumu

Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka apstrīdētais finansējums nav valsts atbalsts, jo NAK piedāvātā izglītība nav saimnieciska rakstura darbība un tāpēc tā nav jāpārbauda, pamatojoties uz EEZ līguma 61. pantu. Norvēģijas iestādes arī apgalvoja, ka gadījumā, ja šī darbība būtu jāiekļauj minēto noteikumu darbības jomā, apstrīdētais finansējums būtu kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi EEZ līguma 59. panta 2. punkta izpratnē.

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka izglītības pasākumi, pat ja tie atrodas ārpus valsts izglītības sistēmas darbības jomas, nav jāuzskata par saimniecisku darbību. NAK piedāvātās izglītības programmas saturs un standarti ir noteikti valsts dokumentā – Norvēģijas Aviācijas likumā. Turklāt šobrīd tiek izpētīta iespēja lidmašīnu pilotu izglītību iekļaut valsts izglītības sistēmā. Norvēģijas iestādes konstatē, ka pašreizējā tendence, kad pašiem studentiem ir jāmaksā par izglītību, nākotnē var radīt profesionālu pilotu trūkumu (parasti šīs izmaksas dalīja aviosabiedrības un studenti). Šāda izglītība izmaksā ļoti dārgi, un, lai gan to piedāvā privātas organizācijas, tā nav ienesīga saimnieciska darbība (10). Tādēļ Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, pamatojoties uz Tiesas judikatūru, apstrīdētais finansējums vienkārši ir valsts pienākumu izpilde pret saviem iedzīvotājiem izglītības jomā.

Norvēģijas iestādes pakārtoti uzskata, ka apstrīdētais finansējums, pārbaudot tā atbilstību EEZ līguma 59. panta 2. punkta noteikumiem, ir likumīgs. Tās uzsver, ka valsts pēc saviem ieskatiem drīkst definēt jēdzienu “pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi”, un apgalvo, ka NAK piedāvātā lidmašīnu pilotu izglītība atbilst šim jēdzienam. Šajā saistībā tās uzsver, ka NAK piedāvātajai īpašajai izglītībai, kas ir vienīgā integrētā Gaisa satiksmes pilotu izglītības programma pilotu apmācībai Norvēģijā, ir bijusi galvenā loma profesionālu pilotu sagatavošanā darbam Norvēģijas tirgū. Tāpēc atbalsts pilotu apmācībai NAK ir valsts izglītības politikas jautājums, kas ir tieši saistīts ar ilgtermiņa sabiedrisko labumu un nav diskriminējošs, jo Norvēģijā nav citu organizāciju, kas piedāvātu līdzīgu integrētu izglītības programmu.

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, piešķirot budžeta līdzekļus konkrēti “gaisa satiksmes pilotu apmācībai Trumses/Bardufosas apgabalā” un ievērojot Norvēģijas Aviācijas likumā noteiktās prasības, ir ievēroti EEZ līguma 59. panta 2. punkta nosacījumi par “uzticēšanu”. Norvēģijas iestādes apgalvo, ka otrais noteikums ietver pārbaudi, vai nav pieļauta “acīmredzama kļūda”, kas būtu pretrunā “samērīgai proporcijai starp mērķi un ieguldītajiem līdzekļiem”. Tās apgalvo, ka nepieciešamības gadījumā tiek piemērotas atkāpes, lai uzņēmums varētu darboties ar apmierinošiem finansiāliem noteikumiem (11). Norvēģijas iestādes izslēdz pārmērīgas kompensācijas iespēju, norādot, ka piešķirtais finansējums 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā kompensē tikai 20 % izmaksu, kas saistītas ar lidmašīnu pilotu izglītības programmas apguvi.

Norvēģijas iestādes uzsver, ka EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktā prasība neietekmēt tirdzniecību “tiktāl, ka tas būtu pretrunā līgumslēdzēju pušu interesēm” nav tik stingra kā kritērijs, kas nosaka ietekmi uz tirdzniecību, lai konstatētu, vai atbalsta esamība atbilst EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Tās atsaucas uz Tiesas judikatūrā minēto līdzsvara nodrošināšanu (12) un uzskata, ka šajā jautājumā pierādīšanas pienākums ir Iestādei (13).

Trumses apgabala pašvaldība uzskata, ka lidmašīnu pilotu pareizas izglītības nodrošināšana ir valstiski svarīgs uzdevums. Tā uzskata, ka gan tās tiešā (aizdevuma garantija un aizdevuma dzēšana), gan arī netiešā (NLH īpašniece) līdzdalība NAK finansiālajā pārstrukturēšanā ir parasta tirgus prakse, un pasvītro, ka tās līdzdalība balstījās uz noteikumu, ka arī pārējie aizdevēji piedalās parāda pārstrukturēšanā (14).

Trumses apgabala pašvaldība paskaidroja, ka garantija nodrošina aizdevumu lidojumu simulācijas ierīces iegādei. Lai izvairītos no avansa maksājuma, NAK īstenajiem īpašniekiem tika prasīts garantēt aizdevumu. Trumses apgabala pašvaldība garantēja 12,27 % no aizdevuma kopsummas. Trumses apgabala pašvaldība uzsver, ka starp NAK un apgabalu pastāv mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma attiecības. Tā arī paziņo, ka neviens garantijas maksājums, ja tāds būtu prasīts, nepārsniegtu de minimis atbalsta slieksni.

Molselvas pašvaldība pasvītro, ka finansiālās grūtības, ko NAK piedzīvoja aizdevuma laikā, tika uzskatītas par pagaidu grūtībām, un, būdama ieinteresētā puse, pašvaldība piedalījās notiekošajā refinansēšanas procesā. Pašvaldība apgalvo – tā kā, pieņemot lēmumu par atbalsta piešķiršanu, riska pakāpe ir novērtēta atbilstīgi un objektīvi, Iestādei ir jāatturas no noteikto procentu likmju līmeņa pārskatīšanas, ja vien netiek konstatēts, ka bija objektīvi un godīgi iemesli pamatoti uzskatīt, ka privātais ieguldītājs būtu aizdevis naudu konkrētajos apstākļos.

5.   Ieinteresēto trešo personu apsvērumi

Ar 2007. gada 3. maija vēstuli (lieta Nr. 420011), ko Iestāde saņēma un reģistrēja tajā pašā dienā, gaisa satiksmes pilotu skola Rørosfly AS iesniedza savus apsvērumus sakarā ar Lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu. Tā atbalsta sūdzības iesniedzēja viedokli un uzsver, ka valsts atbalsts tikai vienai lidmašīnu pilotu skolai piešķir tai priekšrocības konkurences ziņā.

Ar 2007. gada 4. maija vēstuli (lieta Nr. 420422), ko Iestāde saņēma un reģistrēja tajā pašā dienā, sūdzības iesniedzējs iesniedza savus apsvērumus sakarā ar Lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu. Pirmkārt, sūdzības iesniedzējs atspēko Norvēģijas iestāžu sniegto pilotu apmācību sistēmas raksturojumu un apgalvo, ka abas šīs organizācijas – sūdzības iesniedzējs un NAK – ir saņēmušas vienādas licences (ko piešķīrusi Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde) un ka tās abas Norvēģijā piedāvā integrētu gaisa satiksmes pilotu izglītības programmu (15).

Atsaucoties uz apgalvojumu, ka NAK darbība nav saimnieciska rakstura, sūdzības iesniedzējs atgādina, ka terminu “uzņēmums” var interpretēt plašā nozīmē, un pauž viedokli, ka kritērijs, kas nosaka, vai attiecīgā vienība nodarbojas ar saimnieciska rakstura darbību, ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū, ko – vismaz principā – varētu veikt privāts uzņēmums, lai gūtu peļņu (16). Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka NAK nodarbojas ar izteiktu komercdarbību, kam ir nepārprotams ekonomisks mērķis. Lai pamatotu savu nostāju, sūdzības iesniedzējs atsaucas uz NAK pārmērīgo reklāmu, kas ir raksturīga tirgus dalībniekiem. NEAR kā piemēru tam, ka pastāv konkurence starp dažādām lidmašīnu pilotu skolām, min arī apstākli, ka šajā skolā kopš NAK likvidācijas procesa sākuma ir palielinājies studentu skaits.

Saistībā ar EEZ līguma 59. un 2. panta piemērošanu sūdzības iesniedzējs apšauba precīzo saturu Norvēģijas iestāžu minētajam pakalpojumam ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Visām Norvēģijas lidmašīnu pilotu skolām jāievēro vieni un tie paši valsts un starptautiskie noteikumi. Tāpēc NAK darbību kopumā nevar uzskatīt par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi; NAK jāpiedāvā kādi “īpaši” pakalpojumi, ko citas skolas nepiedāvā. Sūdzības iesniedzējs konstatē, ka piedāvājums apgūt visu izglītības programmu tikai Norvēģijā ir vienīgais NAK piedāvātais “īpašais” pakalpojums. Un vēl, lai gan pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniedz tikai ar valsts intervences palīdzību, NEAR – par zemāku cenu, nekā NAK – piedāvā integrēto pilotu izglītības programmu pilnībā apgūt Norvēģijā. Tāpēc sūdzības iesniedzējs secina – ir pieļauta acīmredzama kļūda, nosakot, ka šis attiecīgais pakalpojums ir pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Jebkurā gadījumā sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktās prasības nav izpildītas. Sūdzības iesniedzējs apstrīd Norvēģijas iestāžu pagalvojumu, ka attiecīgie pakalpojumi bijuši uzticēti ar oficiālu dokumentu – Norvēģijas Aviācijas likumu – ar un finansējuma piešķiršanu no budžeta. Turklāt, atsaucoties uz Valsts atbalsta pamatnostādnēm attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, nevienā oficiālā dokumentā precīzi nav definēts jēdziens “pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi”, nedz arī noteikti precīzi kritēriji kompensācijas aprēķināšanai, kontrolei un saņemšanai. Šajā sakarā sūdzības iesniedzējs atzīmē, ka Norvēģijas iestādes nav dokumentāri apstiprinājušas nekādus izdevumus attiecībā uz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi – izdevumus, kas saistīti ar potenciālo “pienākumu” veikt lidmašīnu pilotu apmācību Norvēģijā. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka patiesībā identisku apmācību un par zemāku cenu var piedāvāt NEAR
   (17).

Visbeidzot, sūdzības iesniedzējs pauž savus apsvērumus attiecībā uz “tirgus ieguldītāja principu”. Tiek apgalvots, ka NAK pārdzīvoja finansiālas grūtības vismaz kopš 2005. gada, kad aviosabiedrība SAS nolēma pārtraukt savu atbalstu, un ka “ieguldījumu” periodā Norvēģijas iestādēm nebija pamatotu iemeslu gaidīt saprātīgu ieguldītā kapitāla atgūšanu. Ņemot vērā apstākli, ka iestādēm piederēja īpašumtiesību daļas NAK, sūdzības iesniedzējs atsaucas uz Tiesas judikatūru un apgalvo, ka tas ir pretrunā judikatūrai, jo “ieguldījumi” nav jāveic teorētiski, bet gan jāņem vērā sociāli, reģionāli un nozaru apsvērumi. Konkrētāk izsakoties, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Norsk Luftfartshøgskole ir jāuzskata par uzņēmumu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē un ka atbalsts 1,9 miljonu Norvēģijas kronu apmērā rada šai vienībai ekonomiskas priekšrocības, kas draud izkropļot konkurenci. Turklāt apstāklis, ka minētais fonds ir bezpeļņas organizācija, norāda uz to, ka ieguldījuma atbilstība tirgus ieguldītāja principam ir apšaubāma. Sūdzības iesniedzējs vairākkārt atkārto iepriekš minēto un secina, ka organizācijai Norsk Luftfartshøgskole nav uzticēts pienākums sniegt sabiedriskus pakalpojumus saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktajām prasībām, kā arī piešķirtajam finansējumam nav nekādas saistības ar tai piedēvētajiem pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

Pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu apsvērumiem sakarā ar Lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu, sūdzības iesniedzējs konstatē, ka, iespējams, ir vēl divas atbalsta pozīcijas: NLH uz laiku atbrīvoja NAK no īres maksas par studentu kopmītnēm un samazināja angāra un administrācijas ēkas nomas maksu. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šīs darbības nav savienojamas ar tirgus ieguldītāja principu un tāpēc var uzskatīt, ka NLH piešķir valsts atbalstu NAK.

Attiecībā uz parāda dzēšanu (18) sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka nepietiek ar pierādījumu, ka arī privātie ieguldītāji ir piekrituši dzēst parādu, un pastāv uz savu sūdzību, ka parāda dzēšana neatbilst tirgus ieguldītāja principam un ir pielīdzināma valsts atbalstam. Sūdzības iesniedzējs it īpaši atzīmē, ka nav dokumentāru pierādījumu par pārstrukturēšanas plānu, kur paredzēts pietiekamā mērā atgūt apgabala piešķirto ieguldījumu.

Attiecībā uz aizdevuma garantiju sūdzības iesniedzējs apstrīd Norvēģijas iestāžu paziņojumu, ka mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu gadījumā uzņēmuma filiālēm nemēdz maksāt aizdevumu garantijas maksājumus un, lai pamatotu, ka pareizs ir pretējais apgalvojums, atsaucas uz Norvēģijas Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību 3-8. un 3-9. iedaļu.

Visbeidzot, attiecībā uz Malselvas pašvaldības aizdevuma noteikto likmi 8,5 % apmērā sūdzības iesniedzējs vairākkārt atkārto ar tirgus ieguldītāja principu saistītos apsvērumus un secina, ka, ņemot vērā NAK finansiālo stāvokli, aizdevuma procentu likme neatspoguļo ar šo aizdevumu saistīto risku un šis apstāklis ir jāuzskata par atbalstu/subsīdiju, jo privātais ieguldītājs tā nerīkotos.

6.   Norvēģijas iestāžu apsvērumi saistībā ar šiem apgalvojumiem

Norvēģijas iestādes atbildēja uz lidmašīnu pilotu skolas Rørosfly un sūdzības iesniedzēja iesniegtajiem apsvērumiem, uzsverot, pirmkārt, ka NAK kā juridiska persona vairs nepastāv un, otrkārt, ka, tā kā NEAR aktīvi neaicina studentus apgūt visu izglītības programmu Norvēģijā, atbalsts NAK bija izvēlēts kā labākais veids, kā veicināt gaisa satiksmes pilotu izglītības saglabāšanu Norvēģijā.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Šā lēmuma darbības joma

Savos apsvērumos sakarā ar Lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu Norvēģijas iestādes izklāsta attiecības starp NLH un NAK un atzīmē, ka, ņemot vērā NAK sarežģīto finansiālo stāvokli, NLH uz laiku pārtrauca pieprasīt NAK kopmītņu īres maksu un samazināja angāra un administrācijas ēkas nomas maksu.

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šīs darbības ir divas NAK piešķirtā atbalsta papildu pozīcijas, kamēr iestādes pastāv uz apgalvojumu, ka tā bija pilnīgi normāla rīcība attiecīgajos apstākļos. Uz šiem pasākumiem neattiecas Lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanu.

Turklāt, pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju par Malselvas pašvaldības aizdevuma saņēmēju, šis pasākums vairs neatbilst Lēmuma uzsākt oficiālu izmeklēšanu saturam. Norvēģijas iestādes arī apstiprināja, ka gan Trumses apgabala pašvaldības NLH piešķirtais aizdevums, gan arī projekta finansējums tika novirzīts NAK, lai sniegtu “attīstības projekta īstenošanai nepieciešamos pakalpojumus”. Arī uz šo piešķirto finansējumu neattiecas Lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanu.

Attiecībā uz Malselvas pašvaldības aizdevuma saņēmēja maiņu Iestāde uzskata, ka apstrīdētais pasākums – pašvaldības piešķirtais finansējums ar atvieglotu procentu likmi – ir iekļauts Lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanu, un tādēļ Iestāde novērtēs šo pasākumu saistībā ar jauno saņēmēju, nevis NAK. Tomēr attiecībā uz pārējiem ierosinātajiem jautājumiem Iestādei nav īsti skaidrs, vai var rasties šaubas par šo dažādo pasākumu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Tāpēc šos pasākumus nevar iekļaut šajā procedūrā un turpmāk šajā lēmumā tos neņems vērā. Tādēļ šā lēmuma darbības joma attiecas tikai uz iepriekš I daļas 2.1. punkta a)–e) apakšpunktā minētajiem pasākumiem.

2.   Valsts atbalsta esamība EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē

EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts:

“Ja šajā līgumā nav noteikts citādi, jebkurš atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis, EBTA valstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci par labu atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm, nav savienojams ar šā līguma darbību.”

Savukārt pirms šo kritēriju analīzes iepriekš ir jāaplūko NAK veikto darbību, proti, lidmašīnu pilotu izglītības nodrošināšanas, būtība.

Šķiet, ka pastāv konkurētspējīgs šādu pakalpojumu tirgus; arī to izmaksas nav mazsvarīgas. Apstāklis, ka tie ir izglītības pasākumi, pats par sevi nemaina šīs darbības ekonomisko būtību. Turpretī Norvēģijas iestāžu piesauktā judikatūra, šķiet, pārstāv viedokli, ka, lai gan izglītība, ko nodrošina valsts izglītības sistēmas ietvaros, nav pasākumi EK līguma 50. panta izpratnē (19), izglītības programmas, ko kopumā finansē no privātiem, proti, studentu vai viņu vecāku līdzekļiem, attiecas uz šā panta darbības jomu (20). Turklāt šo spriedumu, kas attiecas uz priekšstatu par “pakalpojumu” EK līguma 49. panta un EEZ līguma 36. panta izpratnē, var attiecināt uz valsts atbalsta jomu un jautājumu par to, vai attiecīgā darbība ir saimnieciska rakstura un vai to veic uzņēmums EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. (21) Nav pierādījumu, un arī lietā sniegtā informācija neliek secināt, ka NAK piedāvāto izglītības programmu kopumā nefinansē no privātiem līdzekļiem. Tāpēc Iestāde secina, ka lidmašīnu pilotu izglītība, ko pirms bankrota nodrošināja NAK, bija saimnieciska darbība un ka NAK ir uzņēmums EEZ līguma 61. panta izpratnē.

19

20

21

2.1.   Valsts līdzekļu izmantošana

Valsts līdzekļu izmantošana

Atbalsta pasākuma finansētājai ir jābūt valstij, vai arī tam ir jābūt finansētam no valsts līdzekļiem.

Apstrīdētais finansējums ir tieša subsīdija, kas ir piešķirta pārskatītā valsts budžeta ietvaros, kā arī no vietējo pašvaldību finanšu līdzekļiem vai piešķirtajām priekšrocībām. Tāpēc ir skaidrs, ka visu apstrīdēto finansējumu ir piešķīrusi valsts, izmantojot valsts līdzekļus.

2.2.   Atbalsts atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai

Atbalsts atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai

Atbalsta pasākumam, pirmkārt, ir jāpiešķir saņēmējiem priekšrocības, kas atbrīvo tos no maksas, ko tie parasti veic no budžeta. Tomēr tikai resursu novirzīšanu par labu uzņēmumiem var novērtēt saskaņā ar EEZ līguma 61. pantu. Tādējādi pirms konkrēto pasākumu pārbaudes ir jānoskaidro, vai finansējuma saņēmēji ir uzņēmumi šā noteikuma izpratnē.

Saskaņā ar iepriekš minēto NAK nepārprotami ir uzņēmums, un apstāklis, ka tas veic izglītojošas funkcijas, šajā gadījumā nemaina šā secinājuma būtību.

Tomēr varētu šķist, ka ar NLH piešķirto finansējumu saistītās darbības nav saimnieciska rakstura. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru saimnieciska darbība ir preču un pakalpojumu piedāvāšana attiecīgajā tirgū, un tā ir saimnieciskās darbības raksturīgākā īpašība (22). Iestāde nav saņēmusi nekādu informāciju, kas apstiprinātu, ka lidmašīnu pilotu izglītības nodrošināšanas veicināšana Ziemeļnorvēģijā ir uzskatāma par šāda veida darbību. Faktiski – atkal saskaņā ar pastāvīgo judikatūru – ir skaidrs, ka tikai pakalpojumi, kurus parasti sniedz par atlīdzību, ir atzīstami par pakalpojumiem EEZ līguma izpratnē (23). NLH ne vien nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem, bet arī finansējums, ko tā saņem atbilstīgi tās mērķim veicināt lidmašīnu pilotu izglītības nodrošināšanu Ziemeļnorvēģijā, daudz vairāk atbilst sociālajiem mērķiem, ko noteikusi EBTA tiesa Private Barnehagers lietā, kad tā uzskatīja, ka Norvēģijas valsts nemēģina iesaistīties ienesīgā darbībā, bet pilda savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības jomā (24). Faktiski Trumses apgabala NLH piešķirtais finansējums vairāk līdzinās iekšējai resursu novirzīšanai, šādi piešķirot finansējumu lidmašīnu pilotu izglītības veicināšanai ģeogrāfiskajā reģionā, par ko šā apgabala pašvaldība ir atbildīga, nevis maksai par sniegtajiem pakalpojumiem. Turpmāka šo finanšu līdzekļu izmaksa tādiem uzņēmumiem kā NAK, kas nodarbojas ar saimniecisko darbību, nodrošinot lidmašīnu pilotu izglītību, protams, var līdzināties valsts atbalstam, taču, kā minēts iepriekš II daļas 1. punktā, tā nav iekļauta šā lēmuma darbības jomā. Attiecībā uz sākotnējām izmaksām NLH Iestāde secina, ka vismaz laikā, kad notika izmaksas, NLH pēc būtības nevarēja uzskatīt par atbalsta saņēmēju un tos divus pasākumus, attiecībā uz kuriem NLH bija saņēmējs, turpmāk nav jāvērtē. Tādēļ Iestāde tikai novērtēs priekšrocību esamību attiecībā uz pasākumiem, kur NAK bija saņēmējs, proti:

NLH

22

23

NLH

Private Barnehagers

24

NLH

NLH

NLH

NLH

| — | tiešo atbalstu no valsts budžeta 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā, |
| --- | --- |

—

tiešo atbalstu no valsts budžeta 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā,

| — | Trumses apgabala pašvaldības aizdevumu un ar to saistītos atvieglojumus, |
| --- | --- |

—

Trumses apgabala pašvaldības aizdevumu un ar to saistītos atvieglojumus,

| — | Trumses apgabala piešķirtā aizdevuma garantiju, neprasot garantijas maksājumu. |
| --- | --- |

—

Trumses apgabala piešķirtā aizdevuma garantiju, neprasot garantijas maksājumu.

Tiešais atbalsts ar mērķi atvieglot darbības izmaksas nepārprotami atbilst šim nosacījumam.

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju Trumses apgabala pašvaldības aizdevums tika piešķirts 1999. gadā saskaņā ar Reģionālo aizdevuma shēmu, par ko paziņoja Iestādei un ko Iestāde arī sankcionēja. Arī aizdevuma dzēšana atviegloja finansiālo slogu, kas pretējā gadījumā apgrūtinātu saņēmēju. Tomēr, ja šīs darbības noteicošais faktors ir tirgus principi, nevar apgalvot, ka saņēmējam rodas priekšrocības EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju 2005. gada beigās NAK nenodrošinātie ilgtermiņa kreditori bija šādi uzņēmumi un organizācijas: Sparebanken Finans Nord-Norge AS (NOK 2 877 000), Trumses apgabals (NOK 400 000), Indre Troms Samvirkelag BA (NOK 200 000) un Eriksen Eiendom (NOK 200 000). Norvēģijas iestādes apstiprināja, ka pēdējie divi, kas abi ir atzīstami par privātiem ieguldītājiem, sankcionēja NAK piešķirto aizdevumu dzēšanu, tajā pašā laikā Sparebanken Finans Nord-Norge piešķīra kārtējā maksājuma atlikšanu uz 2006. gada otro pusi, bet neatbrīvoja no procentu maksājumiem. Tādējādi, lai gan valsts iestādēm pret saviem parādniekiem ir jāizturas ar tādu pašu attieksmi kā privātajiem kreditoriem, Iestāde uzskata, ka, tā kā privātie tirgus dalībnieki arī piešķīra atlikušās aizdevuma daļas dzēšanu NAK, tāda pati rīcība no Trumses apgabala pašvaldības puses nelīdzinās valsts atbalstam.

Sparebanken Finans Nord-Norge AS

Indre Troms Samvirkelag BA

Eriksen Eiendom

Sparebanken Finans Nord-Norge

Valsts atbalsta pamatnostādņu 2.1. nodaļa par valsts garantijām paredz, ka valsts garantijas ir uzskatāmas par priekšrocībām aizņēmējam un par valsts resursu aizplūšanu, ja pretī netiek saņemts garantijas maksājums. Tāpēc šķiet, ka Trumses apgabala pašvaldības NAK piešķirtā garantija radīja NAK priekšrocības, kas piešķīra šim uzņēmumam labvēlīgāku statusu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

Otrkārt, atbalsta pasākumam jābūt selektīvam tādā veidā, ka tas piešķir labvēlīgāku statusu “atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai”. Pārbaudāmie pasākumi bija veltīti konkrēti NAK, un tāpēc tie nepārprotami ir selektīvi.

2.3.   Konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

Konkurences kropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

Lai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, tam ir jārada konkurences kropļojumi un jāietekmē tirdzniecība starp līgumslēdzējām pusēm. NAK gadījumā pastāv tieša konkurence ar citām Norvēģijas un Eiropas iestādēm, kas piedāvā lidmašīnu pilotu izglītības programmas, pamatojoties uz Eiropas kopējiem noteikumiem (Apvienotās Aviācijas institūcijas lidojuma apkalpes licenci jeb JAA-FCL); šķiet, ka piešķirtais finansējums nostiprina saņēmēja statusu un tādējādi tas, iespējams, var izkropļot konkurenci šo dažādo skolu starpā un ietekmēt tirdzniecību starp valstīm, kurās tās atrodas.

JAA-FCL

2.4.   Secinājums

Secinājums

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Iestāde secina, ka turpmāk minētie pasākumi nelīdzinās valsts atbalstam EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē:

| — | Trumses apgabala pašvaldības piešķirtais projekta finansējums NAK (iepriekš, I daļas 2.1. punkta b) apakšpunkts), |
| --- | --- |

—

Trumses apgabala pašvaldības piešķirtais projekta finansējums NAK (iepriekš, I daļas 2.1. punkta b) apakšpunkts),

| — | Trumses apgabala pašvaldības NAK piešķirtā aizdevuma dzēšana (iepriekš, I daļas 2.1. punkta c) apakšpunkts), un |
| --- | --- |

—

Trumses apgabala pašvaldības NAK piešķirtā aizdevuma dzēšana (iepriekš, I daļas 2.1. punkta c) apakšpunkts), un

| — | Molselvas rajona pašvaldības aizdevums NLH (iepriekš, I daļas 2.1. punkta e) apakšpunkts); |
| --- | --- |

—

Molselvas rajona pašvaldības aizdevums NLH (iepriekš, I daļas 2.1. punkta e) apakšpunkts);

NLH

bet turpmāk minētie pasākumi, kas piešķirti par labu NAK, līdzinās valsts atbalstam EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē:

| — | tiešais atbalsts no valsts budžeta 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā (iepriekš, I daļas 2.1. punkta a) apakšpunkts), un |
| --- | --- |

—

tiešais atbalsts no valsts budžeta 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā (iepriekš, I daļas 2.1. punkta a) apakšpunkts), un

| — | Trumses apgabala piešķirtā aizdevuma garantija, neprasot garantijas maksājumu (iepriekš, I daļas 2.1. punkta d) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

Trumses apgabala piešķirtā aizdevuma garantija, neprasot garantijas maksājumu (iepriekš, I daļas 2.1. punkta d) apakšpunkts).

3.   Procedūras prasības

Procedūras prasības

Saskaņā ar Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir savlaicīgi jāinformē par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu, lai tā varētu iesniegt savus apsvērumus (...). Attiecīgās valsts ierosinātie pasākumi nestājas spēkā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas procedūrā.”

Norvēģijas iestādes neziņoja Iestādei par iepriekš minētajiem pasākumiem. Tāpēc Iestāde secina, ka attiecībā uz pasākumiem, kuri definēti kā atbalsts (proti, tiešais atbalsts un minētā aizdevuma garantija, kas minēti iepriekš attiecīgi I daļas 2.1. punkta a) un d) apakšpunktā), Norvēģijas iestādes nav ievērojušas Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā noteiktos pienākumus. Tāpēc piešķirtais atbalsts ir pielīdzināms “nelikumīgam atbalstam” Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta f) punkta izpratnē.

4.   Atbalsta saderība

Atbalsta saderība

4.1.   Novērtējums saskaņā ar EEZ līguma 61. pantu

Novērtējums saskaņā ar EEZ līguma 61. pantu

Neviena no EEZ līguma 61. panta 2. punktā aprakstītajām situācijām neattiecas uz šo gadījumu.

Konkrēto jomu nevar iekļaut EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta un EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta darbības jomā.

Nešķiet, ka apstrīdētais finansējums tieši veicina Kopienas horizontālo mērķu īstenošanu, piemēram, pētniecības un izstrādes, nodarbinātības, vides aizsardzības u. c. jomās EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. Norvēģijas iestādes arī neatsaucās uz šo atkāpi. Tāpēc Iestāde uzskata, ka apstrīdēto finansējumu nevar atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību minētā punkta izpratnē.

4.2.   Novērtējums saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu

Novērtējums saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu

Saskaņā ar EEZ 59. panta 2. punktu “uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (...), attiecas šajā Līgumā ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu līgumslēdzēju pušu interesēm.”

de iure

de facto

Šā noteikuma piemērošana ir iestrādāta Valsts atbalsta pamatnostādnēs attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, 25. punktā, kur prasīts piemērot pamatnostādnes, novērtējot atbalstu, par ko nav paziņots un kas bijis piešķirts pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas. Visos citos gadījumos piemēro noteikumus, kas bijuši spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī. Divi pārbaudāmie pasākumi attiecas uz laiku pirms pamatnostādņu pieņemšanas 2005. gada 20. decembrī.

Pirms Valsts atbalsta pamatnostādņu pieņemšanas nebija konkrētu noteikumu attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ko vēlāk iekļāva 18.C nodaļā (tagad to dēvē vienkārši: Nodaļa par kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu). Tomēr Iestāde atzīst par piemērotu balstīties uz agrāk veiktu pasākumu novērtējumu Komisijas Paziņojumā par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā (25), skatot to kopā ar Tiesas judikatūras spriedumiem pirms šā atbalsta piešķiršanas.

25

Turklāt Iestāde uzskata, ka Valsts atbalsta pamatnostādņu 18.C nodaļas saturs pēc būtības nemaina novērtējuma pamatu, bet vienkārši paskaidro, kādas ir prasības, lai panāktu atbilstību EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem.

Tāpēc pārbaudāmo pasākumu saderība tiks novērtēta, pienācīgi ņemot vērā pasākumu laiku un apstākli, ka EEZ līguma 59. panta 2. punkts ir atkāpe un kā tāda tā ir precīzi jāinterpretē, kā arī pamatojoties uz šādiem (kumulatīviem) principiem:

| — | attiecīgais pakalpojums ir “vispārējas nozīmes pakalpojums” un kā tāds tas ir skaidri definēts, |
| --- | --- |

—

attiecīgais pakalpojums ir “vispārējas nozīmes pakalpojums” un kā tāds tas ir skaidri definēts,

| — | attiecīgajam uzņēmumam ir oficiāli uzticēts sniegt šo pakalpojumu, |
| --- | --- |

—

attiecīgajam uzņēmumam ir oficiāli uzticēts sniegt šo pakalpojumu,

| — | konkurences noteikumu piemērošana attiecīgajam uzņēmumam varētu kavēt konkrēto uzticēto uzdevumu veikšanu, un |
| --- | --- |

—

konkurences noteikumu piemērošana attiecīgajam uzņēmumam varētu kavēt konkrēto uzticēto uzdevumu veikšanu, un

| — | tas nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu līgumslēdzēju pušu interesēm. |
| --- | --- |

—

tas nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu līgumslēdzēju pušu interesēm.

EBTA Uzraudzības iestāde var brīvi rīkoties, nosakot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu līmeni, un nepieciešamības gadījumā tā var uzlikt pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, lai šo līmeni nodrošinātu. Valsts formulētā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīcija noder vienīgi, lai pārbaudītu, vai nav pieļauta acīmredzama kļūda. Tomēr visos gadījumos, lai piemērotu EEZ līguma 59. panta 2. punktā minēto atkāpi, ir skaidri jādefinē sabiedrisko pakalpojumu mērķis.

Šajā sakarā, kā izriet no judikatūras, jēdziens “vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums” aptver pakalpojumus, kam kopumā piemīt noteiktas īpašības salīdzinājumā ar saimnieciskās darbības tautsaimnieciskas nozīmes interesēm (26). Tāda konkrēta īpašība varētu būt valsts iestāžu uzskats, ka, neraugoties uz tirgus vājo ieinteresētību, ir nepieciešams sniegt šādus pakalpojumus (27). Tādējādi, kad zināmi pakalpojumi ir definēti kā vispārējas nozīmes pakalpojumi un tirgus dalībnieki šos pakalpojumus nesniedz pietiekamā mērā, attiecīgā valsts, lai nodrošinātu sniegto pakalpojumu līmeni, var formulēt konkrētus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus.

26

27

Attiecībā uz tiešo atbalstu 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā Iestāde atzīmē, ka 2005. gada valsts budžetā attiecīgā pozīcija paredz piešķirt finansējumu “lidmašīnu pilotu izglītībai Trumses/Bardufosas apgabalā”. Iestāde uzskata, ka to nevar pielīdzināt skaidri definētam uzdevumam sniegt sabiedriskus pakalpojumus. Turklāt, ja būtu pierādīts, ka šā pakalpojuma raksturīgākā īpašība ir tāda, ka visu izglītības programmu var apgūt Norvēģijā un ka tas ir šā pakalpojuma “vispārējo interešu” elements, Iestāde atzīmē, ka nekas budžetā vai citos Iestādei iesniegtajos dokumentos nenorāda uz to, ka šis atbalsts ir piešķirts saskaņā ar šīm īpašībām.

Tāpēc Iestāde uzskata, ka šajā gadījumā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīciju var uzskatīt par acīmredzamu kļūdu. Tādējādi EEZ līguma 59. panta 2. punktā paredzēto noteikumu (uzņēmums sniedz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu) piemērošana aplūkojamajā gadījumā nav izpildīta.

Visbeidzot, attiecībā uz iepriekš I daļas 2.1. punkta d) apakšpunktā minēto pasākumu Iestāde uzskata, ka zināmas parāda summas garantiju, vispārīgi definējot, nevar pielīdzināt īpaša vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes uzdevuma izpildes nodrošināšanai un tāpēc šis pasākums nav jāvērtē saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktajām prasībām.

Pat pieņemot, ka attiecīgais pakalpojums ir pareizi definēts, lai piemērotu EEZ līguma 59. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu, uzdevumu veikt sabiedrisko pakalpojumu uztic veikt tieši ar valsts iestādes izdotu dokumentu. Iestāde atzīmē, ka šķiet, ka abi pārbaudāmie pasākumi piešķir finansiālas priekšrocības NAK apmaiņā pret finansējumu, neuzticot tai uzdevumu sniegt sabiedriskus pakalpojumus. Atsaucoties uz Norvēģijas iestāžu iesniegto pamatojumu, balstoties uz Komisijas praksi, Iestāde uzskata, ka no lēmuma nevar izdarīt secinājumus, ka šai organizācijai, kas vienkārši saņem finansējumu no valsts, ir uzticēti attiecīgie pienākumi, jo nav iesniegts ne apraksts uzdevumam sniegt sabiedrisku pakalpojumu, ne arī nosacījumi, kādi jāievēro tā sniegšanā (28). Šajā sakarā Iestāde vēlreiz atsaucas uz apstākli, ka, ja NAK piedāvātās izglītības programmas raksturīgākā īpašība ir tā, ka šis process notiek Norvēģijā un ka tas ir šā pakalpojuma “vispārējo interešu” elements, ne budžetā, ne arī citos Iestādei iesniegtajos dokumentos nekas nenorāda uz to, ka šis atbalsts atbilst šādām īpašībām.

28

Tātad, pat ja būtu skaidrs, ka tad, kad Norvēģijas iestādes nolēma piešķirt finansējumu lidmašīnu pilotu izglītībai, tās ir domājušas par konkrētu uzdevumu veikt sabiedriskos pakalpojumus, Iestāde nesaskata nekādus pierādījumus, ka tieši NAK ir uzticēts veikt šādu uzdevumu. Tādēļ šajā situācijā nevar piemērot EEZ līguma 59. panta 2. punktu.

EEZ līguma 59. panta 2. punkta pēdējie divi teikumi paredz proporcionalitātes novērtējumu. Novērtējot, vai pieņemtie pasākumi pārsniedz apjomu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus efektīvu izpildi, Iestāde, pirmkārt, atzīmē, ka finansējuma nepieciešamība ir apšaubāma, jo nav nekādu ar to saistītu noteikumu, nav arī objektīvi novērtēts, cik liels finansējuma apjoms šķiet nepieciešams, lai veiktu minētos pasākumus. Tāpēc Iestāde secina, ka pat tad, ja būtu izpildīti pārējie kritēriji, šī EEZ līguma 59. panta 2. punktā noteiktā prasība šajā gadījumā nav izpildīta.

4.3.   Secinājums

Secinājums

Iestāde secina, ka ne attiecībā uz tiešo atbalstu (iepriekš, I daļas 2.1. punkta a) apakšpunkts), ne arī aizdevuma garantiju (iepriekš, I daļas 2.1. punkta d) apakšpunkts) nevar piemērot EEZ līguma 59. panta 2. punkta noteikumus un ka abi pasākumi tāpēc nav savienojami ar EEZ līguma darbību.

5.   Secinājums

Secinājums

Iestāde uzskata, ka turpmāk minētie pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē:

| — | Trumses apgabala pašvaldības piešķirtais projekta finansējums (iepriekš, I daļas 2.1. punkta b) apakšpunkts), |
| --- | --- |

—

Trumses apgabala pašvaldības piešķirtais projekta finansējums (iepriekš, I daļas 2.1. punkta b) apakšpunkts),

| — | Trumses apgabala pašvaldības piešķirtā aizdevuma dzēšana (iepriekš, I daļas 2.1. punkta c) apakšpunkts), un |
| --- | --- |

—

Trumses apgabala pašvaldības piešķirtā aizdevuma dzēšana (iepriekš, I daļas 2.1. punkta c) apakšpunkts), un

| — | Molselvas rajona pašvaldības aizdevums (iepriekš, I daļas 2.1. punkta e) apakšpunkts). |
| --- | --- |

—

Molselvas rajona pašvaldības aizdevums (iepriekš, I daļas 2.1. punkta e) apakšpunkts).

Iestāde tomēr secina, ka nelikumīgi ir šādi Norvēģijas iestāžu veiktie pasākumi:

| — | tiešais atbalsts no valsts budžeta 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā (iepriekš, I daļas 2.1. punkta a) apakšpunkts), un |
| --- | --- |

—

tiešais atbalsts no valsts budžeta 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā (iepriekš, I daļas 2.1. punkta a) apakšpunkts), un

| — | Trumses apgabala piešķirtā aizdevuma garantija, neprasot garantijas maksājumu (iepriekš, I daļas 2.1. punkta d) apakšpunkts), |
| --- | --- |

—

Trumses apgabala piešķirtā aizdevuma garantija, neprasot garantijas maksājumu (iepriekš, I daļas 2.1. punkta d) apakšpunkts),

pārkāpjot Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

Aplūkotie atbalsta pasākumi neatbilst noteikumiem par EEZ līguma 59. panta 2. punkta piemērošanu un tāpēc nav savienojami ar EEZ līguma darbību.

Saskaņā ar Iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 14. pantu Iestāde pieņem lēmumu, ka nelikumīgi piešķirtais finansiālais atbalsts, kas neatbilst EEZ līgumā paredzētajiem valsts atbalsta noteikumiem, ir jāatgūst no saņēmējiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Trumses apgabala pašvaldības piešķirtais atbalsts NLH un tai pašai organizācijai piešķirtais Malselvas pašvaldības aizdevums kopā ar Trumses pašvaldības dzēsto aizdevumu, ko tā pati bija piešķīrusi NAK, nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

NLH

2. pants

Tiešais atbalsts 4,5 miljonu Norvēģijas kronu apmērā no valsts budžeta un Trumses apgabala pašvaldības piešķirtā aizdevuma garantija ir valsts atbalsts NAK labā, kas nav savienojams ar EEZ līguma darbību EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

3. pants

Norvēģijas iestādes veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu 2. pantā minēto atbalsta summu, kas nelikumīgi bija nodota NAK rīcībā.

4. pants

Šīs summas atgūšana jāveic nekavējoties un saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ja tie ļauj ātri un efektīvi veikt šā lēmuma izpildi. Atmaksājamā atbalsta summa ietver procentus un saliktos procentus par laiku no tā izsniegšanas brīža NAK līdz tā atmaksāšanas brīdim. Procentus aprēķina, pamatojoties uz Lēmuma Nr. 195/04/COL 9. pantu.

5. pants

Norvēģijas iestādes divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas informēs EBTA Uzraudzības iestādi par pasākumiem, kas veikti, lai pildītu šo lēmumu.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

7. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 1. jūlijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

kolēģijas loceklis

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk tekstā – Iestāde.

1

(2)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

2

(3)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

3

(4)  Pamatnostādnes EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanai un interpretācijai, kuras EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk tekstā – OV) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ 32. papildinājumā, 3.9.1994. Pamatnostādnēs jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 25. aprīlī. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(5)  OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp. un EEZ 26. papildinājums, 25.5.2006., 1. lpp.

5

(6)  Turpmāk tekstā – Lēmums uzsākt oficiālu izmeklēšanu.

6

(7)  OV C 77, 5.4.2007., 35. lpp. un EEZ 17. papildinājums, 5.4.2007., 16. lpp.

7

(8)  Sīkāka informācija par Iestādes un Norvēģijas iestāžu vēstuļu apmaiņu ir pieejama Iestādes lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru.

8

(9)  Skat. 7. atsauci.

9

(10)  Norvēģijas iestādes, šķiet, atsaucas uz NAK padomes uzsākto likvidācijas procedūru, kas atbalsta šo priekšlikumu.

10

(11)  Apstāklis, ka NAK pašlaik ir uzsākta maksātnespējas procedūra, ir izmantots šā apgalvojuma apstiprināšanai.

11

(12)  Lieta 202/88, Komisija pret Franciju (telekomunikāciju termināla iekārtas), 1991, ECR I-1223, 12. punkts.

12

ECR

(13)  Norvēģijas iestādes, lai pamatotu šo apgalvojumu, atsaucas uz lietu C-159/94, Komisija pret Franciju, 1997, ECR I-5815, 112. un 113. punkts.

13

ECR

(14)  Trumses apgabala pašvaldība iesniedza pierādījumus, ka abi pārējie aizdevēji, privāti uzņēmumi, kuru parāda atlikusī daļa katram sasniedza NOK 200 000, arī piekrita NAK parāda dzēšanai pārstrukturēšanas procesa ietvaros.

14

(15)  Sūdzības iesniedzējs atzīmē, ka studentiem NEAR tiek piedāvāta iespēja visu izglītības programmu apgūt Norvēģijā, taču vairākums izvēlas ārzemēs piedāvātās iespējas. Atšķirība ir tāda, ka NAK nepiedāvā šādas iespējas mācīties ārzemēs, un tāpēc visi studenti apgūst izglītības programmu tikai Norvēģijā.

15

NEAR

(16)  Šajā saistībā sūdzības iesniedzējs atsaucas uz lietu C-41/90, Höfner, 1991, ECR I-1979, un lietu C-244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurance,1995, ECR I-4013. No otras puses, lietā C-159/91, Poucet et Pistre,1993, ECR I-637, minētās vienības tīri sociālās funkcijas ir izmantotas, lai definētu citas vienības, nevis uzņēmumus.

16

Höfner

ECR

Fédération Française des Sociétés d’Assurance

ECR

Poucet et Pistre

ECR

(17)  Pamatojoties uz izglītības programmas izmaksām, kas uz vienu NAK studentu ir aprēķinātas NOK 937 500 apmērā, sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka NAK gadījumā ir notikusi pārmērīga kompensācija, jo izglītības programmas apguve NEAR un tikai Norvēģijā izmaksā NOK 512 000.

17

NEAR

(18)  Sūdzības iesniedzējs atzīmē, ka apgabala pašvaldība nav komentējusi ne sākotnējo aizdevuma piešķiršanu, ne arī atmaksas termiņa atlikšanu 2003. gadā. Viņš pastāv uz savu sūdzību, ka šie elementi arī līdzinās valsts atbalstam.

18

(19)  EEZ līguma 37. pantā ir formulēti identiski noteikumi.

19

(20)  Skatīt lietu C-109/92, Wirth, 1993, ECR I-6447, 14.–17. punkts. EBTA tiesa savu viedokli nesen apstiprināja ar 2008. gada 21. februāra spriedumu lietā E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, vēl nav paziņots, sākot ar 80. punktu.

20

Wirth

ECR

Private Barnehagers Landsforbund

(21)  Iepriekš minētā lieta E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, sākot ar 80. punktu.

21

Private Barnehagers Landsforbund

(22)  Lieta C-205/03 P, FENIN, 2006, ECR I-6295, 25. punkts.

22

FENIN

ECR

(23)  Lieta E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, sākot ar 81. punktu.

23

Private Barnehagers Landsforbund

(24)  Iepriekš minētā lieta E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, sākot ar 83. punktu.

24

Private Barnehagers Landsforbund

(25)  OV C 17, 19.1.2001., 4. lpp.

25

(26)  Skatīt, piemēram, lietu C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, 1991, ECR I-5889, 28. punkts.

26

Merci convenzionali porto di Genova

ECR

(27)  Skatīt, piemēram, Komisijas Paziņojumu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Eiropā, kas minēts iepriekš 25. zemsvītras piezīmē, 14. punktu.

27

(28)  Komisijas 2005. gada 2. marta Lēmumā 2006/225/EK par atbalstu shēmu, ko īstenojusi Itālija profesionālās izglītības iestāžu restrukturēšanai (OV L 81, 18.3.2006., 25. lpp.), ir skaidri pateikts, ka attiecīgās iestādes “nodrošināja institucionālo mācību pakalpojumus ar sociālu mērķi (...), kuri bija daļa no valsts izglītības sistēmas” (48. punkts) un ka tāpēc tām “ir uzticēts valsts pakalpojuma uzdevums, attiecīgo valsts un reģionu tiesību aktu ietvaros, izmantojot saistošus aktus” (57. punkts).

28

---