# Den Europæiske Unions L 332/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.332.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 332 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang16. december 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.332.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 332

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang16. december 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1185/2010 af 13. december 2010 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 597/2009 | 1 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1186/2010 af 13. december 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 | 17 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1187/2010 af 13. december 2010 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 31 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 1188/2010 af 15. december 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 33 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 1189/2010 af 15. december 2010 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. december 2010 | 35 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2010/776/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 15. december 2010 om ændring af beslutning 2004/211/EF for så vidt angår oplysningerne om Brasilien, Kuwait og Syrien i listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra import til Den Europæiske Union af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt
  (meddelt under nummer K(2010) 8950)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010/777/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 15. december 2010 om ændring af Rådets direktiv 2008/90/EF for at forlænge fravigelsen af betingelserne for import af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter bestemt til frugtproduktion fra tredjelande
  (meddelt under nummer K(2010) 8992) | 40 |
| | | 2010/778/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 15. december 2010 om ændring af beslutning 2006/944/EF om fastsættelse, i medfør af Rådets beslutning 2002/358/EF, af de respektive emissionsniveauer, der i medfør af Kyoto-protokollen tildeles Fællesskabet og hver af dets medlemsstater
  (meddelt under nummer K(2010) 9009) | 41 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1185/2010 af 13. december 2010 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 597/2009

1

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1186/2010 af 13. december 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

17

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1187/2010 af 13. december 2010 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina

31

Kommissionens forordning (EU) nr. 1188/2010 af 15. december 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

33

Kommissionens forordning (EU) nr. 1189/2010 af 15. december 2010 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. december 2010

35

AFGØRELSER

2010/776/EU

*

Kommissionens afgørelse af 15. december 2010 om ændring af beslutning 2004/211/EF for så vidt angår oplysningerne om Brasilien, Kuwait og Syrien i listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra import til Den Europæiske Union af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt
  (meddelt under nummer K(2010) 8950)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2010) 8950)

1

38

2010/777/EU

*

Kommissionens afgørelse af 15. december 2010 om ændring af Rådets direktiv 2008/90/EF for at forlænge fravigelsen af betingelserne for import af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter bestemt til frugtproduktion fra tredjelande
  (meddelt under nummer K(2010) 8992)

(meddelt under nummer K(2010) 8992)

40

2010/778/EU

*

Kommissionens afgørelse af 15. december 2010 om ændring af beslutning 2006/944/EF om fastsættelse, i medfør af Rådets beslutning 2002/358/EF, af de respektive emissionsniveauer, der i medfør af Kyoto-protokollen tildeles Fællesskabet og hver af dets medlemsstater
  (meddelt under nummer K(2010) 9009)

(meddelt under nummer K(2010) 9009)

41

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 159/10/KOL af 21. april 2010 om supplerende garantier til Norge vedrørende IBR | 43 |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 160/10/KOL af 21. april 2010 om supplerende garantier til Norge vedrørende Aujeszkys sygdom | 45 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 97/2010 af. 1. oktober 2010 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen | 47 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 98/2010 af. 1. oktober 2010 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen | 48 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 99/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen | 49 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 100/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen | 50 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 101/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen | 51 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 102/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag X (tjenesteydelser generelt) til EØS-aftalen | 52 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 103/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 53 |
| | * | Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 104/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 54 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 105/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 55 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 106/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 56 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 107/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 57 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 108/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen | 58 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 109/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XVIII (Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og ligebehandling af mænd og kvinder) til EØS-aftalen | 59 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 110/2010 af. 1. oktober 2010 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen | 60 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 111/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen | 61 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 112/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen | 62 |
| | * | Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 113/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XXII (Selskabsret) til EØS-aftalen | 63 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 159/10/KOL af 21. april 2010 om supplerende garantier til Norge vedrørende IBR

43

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 160/10/KOL af 21. april 2010 om supplerende garantier til Norge vedrørende Aujeszkys sygdom

45

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 97/2010 af. 1. oktober 2010 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen

47

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 98/2010 af. 1. oktober 2010 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen

48

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 99/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen

49

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 100/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen

50

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 101/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen

51

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 102/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag X (tjenesteydelser generelt) til EØS-aftalen

52

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 103/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

53

*

Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. 104/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

54

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 105/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

55

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 106/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

56

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 107/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

57

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 108/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

58

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 109/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XVIII (Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og ligebehandling af mænd og kvinder) til EØS-aftalen

59

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 110/2010 af. 1. oktober 2010 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

60

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 111/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

61

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 112/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

62

*

Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 113/2010 af 1. oktober 2010 om ændring af bilag XXII (Selskabsret) til EØS-aftalen

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1185/2010

af 13. december 2010

om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 597/2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 15, stk. 1, artikel 18 og artikel 22, stk. 1, 2 og 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Rådet pålagde efter en antisubsidieundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) ved forordning (EF) nr. 1628/2004 (2) en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige udligningsforanstaltninger.«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 15,7 % med undtagelse af én virksomhed, for hvilken tolden var på 7 %. |
| --- | --- |

(1)

Rådet pålagde efter en antisubsidieundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) ved forordning (EF) nr. 1628/2004 (2) en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige udligningsforanstaltninger.«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 15,7 % med undtagelse af én virksomhed, for hvilken tolden var på 7 %.

| (2) | Rådet pålagde ved forordning (EF) nr. 1629/2004 (3) en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 0 %. |
| --- | --- |

(2)

Rådet pålagde ved forordning (EF) nr. 1629/2004 (3) en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 0 %.

| (3) | Efter en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ af udligningsforanstaltningerne ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 1354/2008 (4) forordning (EF) nr. 1628/2004 og (EF) nr. 1629/2004. Den endelige udligningstold blev ændret til 6,3 % og 7,0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 7,2 %. Den endelige antidumpingtold blev ændret til 9,4 % og 0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 8,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Efter en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ af udligningsforanstaltningerne ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 1354/2008 (4) forordning (EF) nr. 1628/2004 og (EF) nr. 1629/2004. Den endelige udligningstold blev ændret til 6,3 % og 7,0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 7,2 %. Den endelige antidumpingtold blev ændret til 9,4 % og 0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 8,5 %.

2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (4) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige udligningsforanstaltninger modtog Kommissionen den 18. juni 2009 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 18. Anmodningen blev indsendt af tre EU-producenter af samme varer, Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH (»ansøgerne«), som tegnede sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige udligningsforanstaltninger modtog Kommissionen den 18. juni 2009 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 18. Anmodningen blev indsendt af tre EU-producenter af samme varer, Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH (»ansøgerne«), som tegnede sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer.

| (5) | Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet subsidiering og skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet subsidiering og skade for EU-erhvervsgrenen.

| (6) | Forud for indledningen af udløbsundersøgelsen underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, og artikel 22, stk. 1, de indiske myndigheder om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om en fornyet undersøgelse, og inviterede de indiske myndigheder til konsultationer med henblik på at klarlægge situationen med hensyn til indholdet af den fornyede undersøgelse og nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. De indiske myndigheder tog imod tilbuddet om konsultationer, og der blev således gennemført konsultationer den 16. september 2009. Det var ikke muligt at nå frem til en gensidigt acceptabel løsning i forbindelse med konsultationerne. Der blev imidlertid taget behørigt hensyn til de bemærkninger, som de indiske myndigheder fremsatte. |
| --- | --- |

(6)

Forud for indledningen af udløbsundersøgelsen underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, og artikel 22, stk. 1, de indiske myndigheder om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om en fornyet undersøgelse, og inviterede de indiske myndigheder til konsultationer med henblik på at klarlægge situationen med hensyn til indholdet af den fornyede undersøgelse og nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. De indiske myndigheder tog imod tilbuddet om konsultationer, og der blev således gennemført konsultationer den 16. september 2009. Det var ikke muligt at nå frem til en gensidigt acceptabel løsning i forbindelse med konsultationerne. Der blev imidlertid taget behørigt hensyn til de bemærkninger, som de indiske myndigheder fremsatte.

3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

| (7) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 17. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 17. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.

4.   Sideløbende undersøgelser

| (8) | Ved en indledningsmeddelelse af 17. september 2009 i Den Europæiske Unions Tidende
   (7) meddelte Kommissionen også indledningen af en udløbsundersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8). |
| --- | --- |

(8)

Ved en indledningsmeddelelse af 17. september 2009 i Den Europæiske Unions Tidende
   (7) meddelte Kommissionen også indledningen af en udløbsundersøgelse af de endelige antidumpingforanstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8).

5.   Undersøgelse

5.1.   Undersøgelsesperiode

| (9) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(9)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

5.2.   Parter, som er berørt af undersøgelsen

| (10) | Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for de indiske myndigheder om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for de indiske myndigheder om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (11) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(11)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (12) | I betragtning af det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det anset for passende at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 27, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var imidlertid ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver. |
| --- | --- |

(12)

I betragtning af det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det anset for passende at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 27, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var imidlertid ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver.

| (13) | Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre grupper af EU-producenter (dvs. ansøgerne), en eksporterende producent og 17 brugere såvel som fra de indiske myndigheder. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre grupper af EU-producenter (dvs. ansøgerne), en eksporterende producent og 17 brugere såvel som fra de indiske myndigheder. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.

| (14) | Kun én af de to kendte eksporterende producenter i Indien, nemlig HEG Limited (»HEG«) samarbejdede fuldt ud i forbindelse med den fornyede undersøgelse og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Det bør bemærkes i den forbindelse, at i den oprindelige undersøgelse var det fulde officielle navn på den virksomhed Hindustan Electro Graphite Limited. Virksomheden ændrede efterfølgende sit navn til HEG Limited. Den anden eksporterende producent, som samarbejdede i den oprindelige undersøgelse, nemlig Graphite India Limited (»GIL«), besluttede ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse i forbindelse med nærværende fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(14)

Kun én af de to kendte eksporterende producenter i Indien, nemlig HEG Limited (»HEG«) samarbejdede fuldt ud i forbindelse med den fornyede undersøgelse og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Det bør bemærkes i den forbindelse, at i den oprindelige undersøgelse var det fulde officielle navn på den virksomhed Hindustan Electro Graphite Limited. Virksomheden ændrede efterfølgende sit navn til HEG Limited. Den anden eksporterende producent, som samarbejdede i den oprindelige undersøgelse, nemlig Graphite India Limited (»GIL«), besluttede ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse i forbindelse med nærværende fornyede undersøgelse.

| (15) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende berørte parter:






  a) | EU-producenter






  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden og Meitingen, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende berørte parter:

a)

EU-producenter

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden og Meitingen, Tyskland

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Schweiz |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Schweiz

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanien |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanien

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Tyskland.

| b) | Eksporterende producent i Indien






  — | HEG Limited, Bhopal. |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producent i Indien

—

HEG Limited, Bhopal.

| c) | De indiske myndigheder. |
| --- | --- |

c)

De indiske myndigheder.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

| (16) | Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse, dvs. grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(16)

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse, dvs. grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«).

| (17) | Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Indien, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenterne havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c). |
| --- | --- |

(17)

Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Indien, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenterne havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).

C.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING

1.   Indledning

| (18) | På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier: | Landsdækkende ordninger







  a) | Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:

Landsdækkende ordninger

a)

Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)

| b) | Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning) |
| --- | --- |

b)

Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)

| c) | Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder) |
| --- | --- |

c)

Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

| | Regional ordning







  d) | Electricity Duty Exemption Scheme (»EDES«) (ordning for fritagelse for elektricitetsafgift). |
| --- | --- | --- |

Regional ordning

d)

Electricity Duty Exemption Scheme (»EDES«) (ordning for fritagelse for elektricitetsafgift).

| (19) | De nævnte i litra a) til c) nævnte ordninger er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To »Foreign Trade Policy«-dokumenter er relevante for NUP i dette tilfælde, nemlig FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14. Sidstnævnte trådte i kraft i april 2009. Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14 i en »Handbook of Procedures — Volume I« (»Procedurehåndbogen I 04-09« hhv. »Procedurehåndbogen I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt. |
| --- | --- |

(19)

De nævnte i litra a) til c) nævnte ordninger er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To »Foreign Trade Policy«-dokumenter er relevante for NUP i dette tilfælde, nemlig FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14. Sidstnævnte trådte i kraft i april 2009. Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14 i en »Handbook of Procedures — Volume I« (»Procedurehåndbogen I 04-09« hhv. »Procedurehåndbogen I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.

| (20) | Den ordning, der er anført under litra d), forvaltes af myndighederne i delstaten Madhya Pradesh. |
| --- | --- |

(20)

Den ordning, der er anført under litra d), forvaltes af myndighederne i delstaten Madhya Pradesh.

2.   Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)

| (21) | Det blev i undersøgelsen konstateret, at den samarbejdende indiske producent ikke drog fordel af AAS-ordningen i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(21)

Det blev i undersøgelsen konstateret, at den samarbejdende indiske producent ikke drog fordel af AAS-ordningen i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

3.   Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)

a)   Retsgrundlag

| (22) | DEPBS-ordningen er detaljeret beskrevet i punkt 4.3 i FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14, såvel som i kapitel 4 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14. |
| --- | --- |

(22)

DEPBS-ordningen er detaljeret beskrevet i punkt 4.3 i FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14, såvel som i kapitel 4 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (23) | Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er støtteberettigede under denne ordning. |
| --- | --- |

(23)

Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er støtteberettigede under denne ordning.

c)   Praktisk gennemførelse af DEPBS

| (24) | En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af »Standard Input/Output-normer« (»SION-normer«) under hensyntagen til den mængde af importerede materialer, der formodes at indgå i eksportvaren, og toldsatserne for denne formodede import, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej. |
| --- | --- |

(24)

En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af »Standard Input/Output-normer« (»SION-normer«) under hensyntagen til den mængde af importerede materialer, der formodes at indgå i eksportvaren, og toldsatserne for denne formodede import, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej.

| (25) | For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal virksomheden foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt størrelsen af den fordel, den pågældende vil modtage. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har de indiske myndigheder ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af en DEPBS-kredit. Den DEPB-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse efterfølgende. |
| --- | --- |

(25)

For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal virksomheden foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt størrelsen af den fordel, den pågældende vil modtage. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har de indiske myndigheder ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af en DEPBS-kredit. Den DEPB-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse efterfølgende.

| (26) | Det konstateredes også, at DEPBS-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen kapitalgoder. Varer, der er indført ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPBS-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen. |
| --- | --- |

(26)

Det konstateredes også, at DEPBS-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen kapitalgoder. Varer, der er indført ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPBS-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen.

| (27) | Ansøgninger om DEPBS-kreditter registreres elektronisk og kan dække et ubegrænset antal eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister med hensyn til at søge om DEPBS-kreditter. Det elektroniske system, der anvendes til forvaltning af DEPBS, udelukker ikke automatisk eksporttransaktioner, der foretages efter de frister, der er nævnt i kapitel 4.47 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14. Endvidere — som anført i kapitel 9.3 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14 — kan ansøgninger, der blev modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen). |
| --- | --- |

(27)

Ansøgninger om DEPBS-kreditter registreres elektronisk og kan dække et ubegrænset antal eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister med hensyn til at søge om DEPBS-kreditter. Det elektroniske system, der anvendes til forvaltning af DEPBS, udelukker ikke automatisk eksporttransaktioner, der foretages efter de frister, der er nævnt i kapitel 4.47 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14. Endvidere — som anført i kapitel 9.3 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14 — kan ansøgninger, der blev modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen).

| (28) | Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP. |
| --- | --- |

(28)

Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP.

d)   Konklusioner vedrørende DEPBS

| (29) | Med DEPBS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter og dermed reducere de toldindtægter, som de indiske myndigheder ellers ville have haft. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres. |
| --- | --- |

(29)

Med DEPBS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter og dermed reducere de toldindtægter, som de indiske myndigheder ellers ville have haft. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres.

| (30) | Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). |
| --- | --- |

(30)

Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).

| (31) | Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), sådan som det hævdes af den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent. Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, punkt i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved DEPBS. |
| --- | --- |

(31)

Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), sådan som det hævdes af den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent. Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, punkt i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved DEPBS.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (32) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, og artikel 5 i grundforordningen blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at de indiske myndigheder giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). |
| --- | --- |

(32)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, og artikel 5 i grundforordningen blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i den nuværende undersøgelsesperiode. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at de indiske myndigheder giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii).

| (33) | I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i NUP. |
| --- | --- |

(33)

I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i NUP.

| (34) | Den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent hævdede, at alle de DEPBS-kreditter, som virksomheden havde opnået, var blevet brugt til import af materialer, der kun blev anvendt ved fremstillingen af den pågældende vare, på trods af at virksomheden i princippet havde lov til at sælge dem eller bruge dem til import af andre materialer. Virksomheden hævdede, at DEPBS derfor var en almindelig toldgodtgørelsesordning, og at det kun var den overskydende toldeftergivelse, der burde udlignes. Den påstand må imidlertid afvises, da DEPBS som anført i betragtning 31 ikke anses for at være en tilladelig toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, hvilket de indiske myndigheder også har erkendt. Det er derfor ikke relevant, hvad en eksportør rent faktisk foretager sig med de tilladelser, der opnås i henhold til denne ordning. Det er på det tidspunkt, hvor der gennemføres en transporttransaktion i henhold til denne ordning, at eksportøren opnår en uigenkaldelig ret til en fordel og ikke på tidspunktet for den efterfølgende anvendelse af tilladelsen. |
| --- | --- |

(34)

Den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent hævdede, at alle de DEPBS-kreditter, som virksomheden havde opnået, var blevet brugt til import af materialer, der kun blev anvendt ved fremstillingen af den pågældende vare, på trods af at virksomheden i princippet havde lov til at sælge dem eller bruge dem til import af andre materialer. Virksomheden hævdede, at DEPBS derfor var en almindelig toldgodtgørelsesordning, og at det kun var den overskydende toldeftergivelse, der burde udlignes. Den påstand må imidlertid afvises, da DEPBS som anført i betragtning 31 ikke anses for at være en tilladelig toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, hvilket de indiske myndigheder også har erkendt. Det er derfor ikke relevant, hvad en eksportør rent faktisk foretager sig med de tilladelser, der opnås i henhold til denne ordning. Det er på det tidspunkt, hvor der gennemføres en transporttransaktion i henhold til denne ordning, at eksportøren opnår en uigenkaldelig ret til en fordel og ikke på tidspunktet for den efterfølgende anvendelse af tilladelsen.

| (35) | Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(35)

Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).

| (36) | Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som passende nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(36)

Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som passende nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (37) | Ud fra ovennævnte, var den subsidiemargen, der blev konstateret under denne ordning for den pågældende samarbejdsvillige eksporterende producent i NUP, på 5,7 %. |
| --- | --- |

(37)

Ud fra ovennævnte, var den subsidiemargen, der blev konstateret under denne ordning for den pågældende samarbejdsvillige eksporterende producent i NUP, på 5,7 %.

4.   Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

a)   Retsgrundlag

| (38) | EPCGS-ordningen er detaljeret beskrevet i kapitel 5 i FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14, såvel som i kapitel 5 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14. |
| --- | --- |

(38)

EPCGS-ordningen er detaljeret beskrevet i kapitel 5 i FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14, såvel som i kapitel 5 i Procedurehåndbogen I 04-09 og Procedurehåndbogen I 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (39) | Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, som er knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(39)

Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, som er knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser.

c)   Praktisk gennemførelse

| (40) | Med forbehold af en eksportforpligtelse har virksomheder lov til at importere nye (og siden april 2003 også indtil 10 år gamle brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder de indiske myndigheder efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtold på 5 % på alle kapitalgoder, der importeres under ordningen. Indtil 31. marts 2000 blev der anvendt en reel toldsats på 11 % (inklusive et tillæg på 10 %), mens højværdiimportvarer var pålagt en nultold. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til en ny FT-policy 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % i henhold til EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af importforpligtelsen kortere. |
| --- | --- |

(40)

Med forbehold af en eksportforpligtelse har virksomheder lov til at importere nye (og siden april 2003 også indtil 10 år gamle brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder de indiske myndigheder efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtold på 5 % på alle kapitalgoder, der importeres under ordningen. Indtil 31. marts 2000 blev der anvendt en reel toldsats på 11 % (inklusive et tillæg på 10 %), mens højværdiimportvarer var pålagt en nultold. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til en ny FT-policy 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % i henhold til EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af importforpligtelsen kortere.

| (41) | EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af kapitalgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver. |
| --- | --- |

(41)

EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af kapitalgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver.

| (42) | Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP. |
| --- | --- |

(42)

Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP.

d)   Konklusion om EPCGS

| (43) | Med EPCGS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet. |
| --- | --- |

(43)

Med EPCGS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet.

| (44) | Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Den samarbejdsvillige eksporterende producent hævdede, at EPCGS-subsidierne med hensyn til køb af kapitalgoder i de tilfælde, hvor eksportforpligtelsen allerede var opfyldt inden NUP, ikke længere burde behandles som retligt betinget af eksportresultater. De burde derfor ikke behandles som specifikke subsidier og burde ikke være genstand for udligningsforanstaltninger. Denne påstand må imidlertid afvises. Det skal understreges, at selve subsidiet var retligt betinget af eksportresultater, dvs. det ville ikke være blevet bevilget, hvis virksomheden ikke havde accepteret en vis form for eksportforpligtelse. |
| --- | --- |

(44)

Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Den samarbejdsvillige eksporterende producent hævdede, at EPCGS-subsidierne med hensyn til køb af kapitalgoder i de tilfælde, hvor eksportforpligtelsen allerede var opfyldt inden NUP, ikke længere burde behandles som retligt betinget af eksportresultater. De burde derfor ikke behandles som specifikke subsidier og burde ikke være genstand for udligningsforanstaltninger. Denne påstand må imidlertid afvises. Det skal understreges, at selve subsidiet var retligt betinget af eksportresultater, dvs. det ville ikke være blevet bevilget, hvis virksomheden ikke havde accepteret en vis form for eksportforpligtelse.

| (45) | EPCGS-ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer. |
| --- | --- |

(45)

EPCGS-ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (46) | Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne kapitalgoder i den pågældende erhvervsgren. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i NUP i Indien blev anset for passende til dette formål. |
| --- | --- |

(46)

Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne kapitalgoder i den pågældende erhvervsgren. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i NUP i Indien blev anset for passende til dette formål.

| (47) | Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i NUP som passende nævner, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater. |
| --- | --- |

(47)

Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i NUP som passende nævner, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater.

| (48) | Den subsidiesats, der blev fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,9 %. |
| --- | --- |

(48)

Den subsidiesats, der blev fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,9 %.

5.   Electricity Duty Exemption Scheme (»EDES«) — regional scheme of the State of Madhya Pradesh (delstaten Madhya Pradesh's ordning for fritagelse for elektricitetsafgift).

| (49) | Under Industrial Promotion Policy of 2004 (erhvervsfremmepolitikken fra 2004) giver delstaten Madhya Pradesh (»MP«) industrivirksomheder, der investerer i elektricitetsproduktion til bundet forbrug, afgiftsfritagelse for elektricitet. |
| --- | --- |

(49)

Under Industrial Promotion Policy of 2004 (erhvervsfremmepolitikken fra 2004) giver delstaten Madhya Pradesh (»MP«) industrivirksomheder, der investerer i elektricitetsproduktion til bundet forbrug, afgiftsfritagelse for elektricitet.

a)   Retsgrundlag

| (50) | EDES er detaljeret beskrevet i meddelelse nr. 29 af 21. juli 2006 udsendt af myndighederne i MP og bekendtgørelse nr. 4238-XIII-2006 — bilag C af 12. juli 2006. |
| --- | --- |

(50)

EDES er detaljeret beskrevet i meddelelse nr. 29 af 21. juli 2006 udsendt af myndighederne i MP og bekendtgørelse nr. 4238-XIII-2006 — bilag C af 12. juli 2006.

b)   Støtteberettigelse

| (51) | Enhver producent, som investerer en vis kapital i etableringen af et kraftværk i delstaten Madhya Pradesh, er støtteberettiget under denne ordning. |
| --- | --- |

(51)

Enhver producent, som investerer en vis kapital i etableringen af et kraftværk i delstaten Madhya Pradesh, er støtteberettiget under denne ordning.

c)   Praktisk gennemførelse

| (52) | Under EDES ydes der fritagelse for elektricitetsafgift — lokal salgsafgift der normalt skal betales i MP — for virksomheder, der har investeret en vis kapital i opførelsen af et kraftværk. Fritagelsen ydes for en vis periode afhængig af værdien af investeringen. Formålet med ordningen er at udbygge infrastrukturen, da de statsejede kraftværker ikke kan skaffe tilstrækkelig elektricitet til virksomhederne i området. Afgiftsfritagelsen gives kun for egen anvendelse af energi. |
| --- | --- |

(52)

Under EDES ydes der fritagelse for elektricitetsafgift — lokal salgsafgift der normalt skal betales i MP — for virksomheder, der har investeret en vis kapital i opførelsen af et kraftværk. Fritagelsen ydes for en vis periode afhængig af værdien af investeringen. Formålet med ordningen er at udbygge infrastrukturen, da de statsejede kraftværker ikke kan skaffe tilstrækkelig elektricitet til virksomhederne i området. Afgiftsfritagelsen gives kun for egen anvendelse af energi.

| (53) | Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP. |
| --- | --- |

(53)

Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP.

d)   Konklusion om EDES

| (54) | Med EDES ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Afgiftsfritagelsen er et finansielt bidrag fra myndighederne i delstaten MP, da denne indrømmelse reducerer de afgiftsindtægter, som delstaten ellers ville have haft. Desuden medfører afgiftsfritagelsen en fordel for eksportøren, da afgiftsbesparelsen ved køb af elektricitet forbedrer virksomhedens likviditet. |
| --- | --- |

(54)

Med EDES ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Afgiftsfritagelsen er et finansielt bidrag fra myndighederne i delstaten MP, da denne indrømmelse reducerer de afgiftsindtægter, som delstaten ellers ville have haft. Desuden medfører afgiftsfritagelsen en fordel for eksportøren, da afgiftsbesparelsen ved køb af elektricitet forbedrer virksomhedens likviditet.

| (55) | EDES er ikke retligt betinget af eksportresultater. Desuden er den ikke retligt begrænset til visse geografiske områder i delstaten MP eller til få erhvervsvirksomheder eller industrigrene. Den samarbejdsvillige eksporterende producent hævdede derfor, at denne ordning ikke skulle anses for specifik og dermed ikke skulle være genstand for udligningsforanstaltninger, da ordningens støtteberettigelse er baseret på objektive og neutrale økonomiske kriterier. |
| --- | --- |

(55)

EDES er ikke retligt betinget af eksportresultater. Desuden er den ikke retligt begrænset til visse geografiske områder i delstaten MP eller til få erhvervsvirksomheder eller industrigrene. Den samarbejdsvillige eksporterende producent hævdede derfor, at denne ordning ikke skulle anses for specifik og dermed ikke skulle være genstand for udligningsforanstaltninger, da ordningens støtteberettigelse er baseret på objektive og neutrale økonomiske kriterier.

| (56) | Som følge af manglende samarbejde fra delstaten MP var Kommissionen imidlertid ikke i stand til at drage en entydig konklusion om det specifikke i denne ordning og den praktiske anvendelse af denne lov, herunder også den skønsmargin, som den bevilgende myndighed har, når den træffer en beslutning om ansøgningerne. Det kan rent faktisk ikke med sikkerhed afgøres, om artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra b), er opfyldt, i betragtning af at det ikke kunne fastslås, at delstaten MP anvendte objektive kriterier eller betingelser for at bevilge dette subsidie. Selv om det blev påvist, at denne ordning i henhold til loven ikke er specifik, er det stadig ikke klart, at den ikke i realiteten er specifik. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra c), og artikel 4, stk. 2, fjerde afsnit. |
| --- | --- |

(56)

Som følge af manglende samarbejde fra delstaten MP var Kommissionen imidlertid ikke i stand til at drage en entydig konklusion om det specifikke i denne ordning og den praktiske anvendelse af denne lov, herunder også den skønsmargin, som den bevilgende myndighed har, når den træffer en beslutning om ansøgningerne. Det kan rent faktisk ikke med sikkerhed afgøres, om artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra b), er opfyldt, i betragtning af at det ikke kunne fastslås, at delstaten MP anvendte objektive kriterier eller betingelser for at bevilge dette subsidie. Selv om det blev påvist, at denne ordning i henhold til loven ikke er specifik, er det stadig ikke klart, at den ikke i realiteten er specifik. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, første afsnit, litra c), og artikel 4, stk. 2, fjerde afsnit.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (57) | Subsidiebeløbet blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, ud fra den salgsafgift, der ikke er betalt på elektricitet, der blev indkøbt i NUP (nævneren), og virksomhedens samlede salgsomsætning, da EDES-ordningen ikke er betinget af eksportresultater, og anvendelsen af elektricitet ikke er begrænset til kun at omfatte produktionen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(57)

Subsidiebeløbet blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, ud fra den salgsafgift, der ikke er betalt på elektricitet, der blev indkøbt i NUP (nævneren), og virksomhedens samlede salgsomsætning, da EDES-ordningen ikke er betinget af eksportresultater, og anvendelsen af elektricitet ikke er begrænset til kun at omfatte produktionen af den pågældende vare.

| (58) | Den subsidiesats, der blev fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,5 %. |
| --- | --- |

(58)

Den subsidiesats, der blev fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,5 %.

6.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

| (59) | De udligningsberettigede subsidier er i overensstemmelse med grundforordningen 7,1 %, udtrykt som værditold, for den undersøgte eksporterende producent. Dette subsidiebeløb overstiger den bagatelgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5. |
| --- | --- |

(59)

De udligningsberettigede subsidier er i overensstemmelse med grundforordningen 7,1 %, udtrykt som værditold, for den undersøgte eksporterende producent. Dette subsidiebeløb overstiger den bagatelgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5.

| (60) | Det subsidieniveau, der blev fastslået i denne procedure, svarer til en subsidiering på 7,2 %, der blev konstateret for den samme eksporterende producent i den seneste interimsundersøgelse. |
| --- | --- |

(60)

Det subsidieniveau, der blev fastslået i denne procedure, svarer til en subsidiering på 7,2 %, der blev konstateret for den samme eksporterende producent i den seneste interimsundersøgelse.

| (61) | Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, jf. grundforordningens artikel 18.










  ORDNINGER | AAS | DEPBS | EPCGS | EDES | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HEG Ltd. | Nul | 5,7 % | 0,9 % | 0,5 % | 7,1 % |

(61)

Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, jf. grundforordningens artikel 18.

ORDNINGER

AAS

DEPBS

EPCGS

EDES

I alt

HEG Ltd.

Nul

5,7 %

0,9 %

0,5 %

7,1 %

7.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

| (62) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til, at der fortsat eller igen vil blive ydet subsidier. |
| --- | --- |

(62)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til, at der fortsat eller igen vil blive ydet subsidier.

| (63) | I den forbindelse erindres det, at kun én af de to kendte eksporterende producenter af den pågældende vare samarbejdede. Det blev fastslået, at den samarbejdsvillige eksporterende producent i NUP fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra de indiske myndigheder. De ovennævnte undersøgte subsidieringsordninger medfører tilbagevendende fordele, og der er ingen tegn på, at de vil blive afviklet eller ændret i overskuelig fremtid, eller at den samarbejdsvillige eksporterende producent ville ophøre med at drage fordel i henhold til disse ordninger. Alle berørte ordninger findes stadig i FT-policy 09-14. |
| --- | --- |

(63)

I den forbindelse erindres det, at kun én af de to kendte eksporterende producenter af den pågældende vare samarbejdede. Det blev fastslået, at den samarbejdsvillige eksporterende producent i NUP fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra de indiske myndigheder. De ovennævnte undersøgte subsidieringsordninger medfører tilbagevendende fordele, og der er ingen tegn på, at de vil blive afviklet eller ændret i overskuelig fremtid, eller at den samarbejdsvillige eksporterende producent ville ophøre med at drage fordel i henhold til disse ordninger. Alle berørte ordninger findes stadig i FT-policy 09-14.

| (64) | Med hensyn til den anden kendte eksporterende producent i Indien fortsatte den i henhold til den fornyede undersøgelse med at drage fordel af ovennævnte subsidieordninger. Der findes ingen oplysninger, som kunne tyde på, at dette ikke var tilfældet. Det konkluderes derfor, at subsidieringen fortsætter på landsdækkende plan. |
| --- | --- |

(64)

Med hensyn til den anden kendte eksporterende producent i Indien fortsatte den i henhold til den fornyede undersøgelse med at drage fordel af ovennævnte subsidieordninger. Der findes ingen oplysninger, som kunne tyde på, at dette ikke var tilfældet. Det konkluderes derfor, at subsidieringen fortsætter på landsdækkende plan.

| (65) | Med hensyn til disse resultater konkluderes det, at der fortsat i NUP er subsidiering, og at den sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden. |
| --- | --- |

(65)

Med hensyn til disse resultater konkluderes det, at der fortsat i NUP er subsidiering, og at den sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden.

| (66) | Da det er blevet påvist, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, og at det sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden, er spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet subsidiering irrelevant. |
| --- | --- |

(66)

Da det er blevet påvist, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, og at det sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden, er spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet subsidiering irrelevant.

D.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

1.   EU-produktion

| (67) | Samme vare fremstilles i Unionen af fem virksomheder eller virksomhedskoncerner, der tegner sig for den samlede EU-produktion af samme vare, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1. |
| --- | --- |

(67)

Samme vare fremstilles i Unionen af fem virksomheder eller virksomhedskoncerner, der tegner sig for den samlede EU-produktion af samme vare, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1.

2.   EU-erhvervsgrenen

| (68) | To af de fem virksomhedskoncerner støttede ikke anmodningen og samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Følgende tre producenter indsendte anmodningen og indvilligede i at samarbejde: Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(68)

To af de fem virksomhedskoncerner støttede ikke anmodningen og samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Følgende tre producenter indsendte anmodningen og indvilligede i at samarbejde: Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (69) | Disse tre virksomhedsgrupper tegner sig for størstedelen af den samlede EU-produktion af samme vare, da de udgør mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer, jf. betragtning 4. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(69)

Disse tre virksomhedsgrupper tegner sig for størstedelen af den samlede EU-produktion af samme vare, da de udgør mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer, jf. betragtning 4. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.

E.   SITUATION PÅ EU-MARKEDET

1.   Indledende bemærkning

| (70) | Da der kun var én indisk eksporterende producent af den pågældende vare, som samarbejdede i denne undersøgelse, er oplysningerne om importen af den pågældende vare til Unionen med oprindelse i Indien ikke gengivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, jf. artikel 29 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(70)

Da der kun var én indisk eksporterende producent af den pågældende vare, som samarbejdede i denne undersøgelse, er oplysningerne om importen af den pågældende vare til Unionen med oprindelse i Indien ikke gengivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, jf. artikel 29 i grundforordningen.

| (71) | Situationen inden for grafitelektrodeindustrien er tæt knyttet til stålsektoren, da grafitelektroder primært anvendes i den elektriske stålindustri. I den sammenhæng bør det bemærkes, at i 2007 og indtil de første tre kvartaler af 2008 herskede der meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren og således også for grafitelektrodeindustrien. |
| --- | --- |

(71)

Situationen inden for grafitelektrodeindustrien er tæt knyttet til stålsektoren, da grafitelektroder primært anvendes i den elektriske stålindustri. I den sammenhæng bør det bemærkes, at i 2007 og indtil de første tre kvartaler af 2008 herskede der meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren og således også for grafitelektrodeindustrien.

| (72) | Det bør bemærkes, at salgsmængderne for grafitelektroder bevægede sig stort set i takt med mængden af stålproduktionen. Imidlertid forhandles forsyningskontrakter for grafitelektroder, der omfatter priser og mængder, normalt for perioder på 6-12 måneder. Der er derfor generelt en tidsmæssig forskydning mellem udviklingen i salgsmængde, der skyldes ændringer i efterspørgslen, og efterfølgende indflydelse på priserne. |
| --- | --- |

(72)

Det bør bemærkes, at salgsmængderne for grafitelektroder bevægede sig stort set i takt med mængden af stålproduktionen. Imidlertid forhandles forsyningskontrakter for grafitelektroder, der omfatter priser og mængder, normalt for perioder på 6-12 måneder. Der er derfor generelt en tidsmæssig forskydning mellem udviklingen i salgsmængde, der skyldes ændringer i efterspørgslen, og efterfølgende indflydelse på priserne.

2.   Forbrug på EU-markedet

| (73) | EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, et skøn over de øvrige EU-producenters salgsmængde på EU-markedet, importoplysninger fra Eurostat og oplysninger indhentet i henhold til grundforordningen artikel 24, stk. 6. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse (9) blev der set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(73)

EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, et skøn over de øvrige EU-producenters salgsmængde på EU-markedet, importoplysninger fra Eurostat og oplysninger indhentet i henhold til grundforordningen artikel 24, stk. 6. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse (9) blev der set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare.

| (74) | Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med næsten 25 %, og den største del af faldet skete mellem 2008 og NUP. Det bør bemærkes, at EU-forbruget var på et meget højt niveau og var steget med 30 % mellem undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og 2006 som følge af meget positive markedsvilkår i begyndelsen af den betragtede periode.

  Tabel 1 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (ton) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(74)

Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med næsten 25 %, og den største del af faldet skete mellem 2008 og NUP. Det bør bemærkes, at EU-forbruget var på et meget højt niveau og var steget med 30 % mellem undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og 2006 som følge af meget positive markedsvilkår i begyndelsen af den betragtede periode.

Tabel 1

2006

2007

2008

NUP

Samlet EU-forbrug (ton)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeks (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Indien

| (75) | Importmængden med oprindelse i Indien (»det pågældende land«) er steget støt med 143 procentpoint i den betragtede periode og nåede et niveau på 5 000 til 7 000 ton i NUP. Markedsandelen af importen fra det pågældende land mere end tredobledes mellem 2006 og NUP, da den nåede et niveau på ca. 5 %. Markedsandelen steg stadig i NUP til trods for den betydelige nedgang i efterspørgslen. Priserne på importen fra det pågældende land steg med 52 % i den betragtede periode og fulgte en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Oplysningerne i tabel 2 er ikke angivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, da der kun findes to kendte eksporterende producenter i Indien.

  Tabel 2 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra det pågældende land (ton) | 2 000 til
  3 000 | 3 000 til
  4 000 | 7 000 til
  9 000 | 5 000 til
  7 000 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Markedsandel for importen fra det pågældende land | Ca.
  1,5 % | Ca.
  2 % | Ca.
  5 % | Ca.
  5 % |
| Importpriser fra det pågældende land (EUR/ton) | Ca.
  2 000 | Ca.
  2 600 | Ca.
  3 000 | Ca.
  3 200 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(75)

Importmængden med oprindelse i Indien (»det pågældende land«) er steget støt med 143 procentpoint i den betragtede periode og nåede et niveau på 5 000 til 7 000 ton i NUP. Markedsandelen af importen fra det pågældende land mere end tredobledes mellem 2006 og NUP, da den nåede et niveau på ca. 5 %. Markedsandelen steg stadig i NUP til trods for den betydelige nedgang i efterspørgslen. Priserne på importen fra det pågældende land steg med 52 % i den betragtede periode og fulgte en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Oplysningerne i tabel 2 er ikke angivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, da der kun findes to kendte eksporterende producenter i Indien.

Tabel 2

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra det pågældende land (ton)

2 000 til

3 000

3 000 til

4 000

7 000 til

9 000

5 000 til

7 000

Indeks (2006 = 100)

100

123

318

243

Markedsandel for importen fra det pågældende land

Ca.

1,5 %

Ca.

2 %

Ca.

5 %

Ca.

5 %

Importpriser fra det pågældende land (EUR/ton)

Ca.

2 000

Ca.

2 600

Ca.

3 000

Ca.

3 200

Indeks (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

| (76) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(76)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

4.1.   Produktion

| (77) | I NUP faldt produktionen med 29 % sammenlignet med 2006. EU-erhvervsgrenens produktion steg først med 2 % i 2007 sammenlignet med 2006, inden den faldt drastisk, især i NUP.

  Tabel 3 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(77)

I NUP faldt produktionen med 29 % sammenlignet med 2006. EU-erhvervsgrenens produktion steg først med 2 % i 2007 sammenlignet med 2006, inden den faldt drastisk, især i NUP.

Tabel 3

2006

2007

2008

NUP

Produktion (ton)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeks (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2.   Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad

| (78) | Produktionskapaciteten faldt marginalt (med generelt 2 %) mellem 2006 og NUP. Da produktionen også faldt i 2008 og særlig i undersøgelsesperioden, viste den deraf resulterende kapacitetsudnyttelse et generelt fald på 25 procentpoint mellem 2006 og NUP.

  Tabel 4 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (ton) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Kapacitetsudnyttelse | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(78)

Produktionskapaciteten faldt marginalt (med generelt 2 %) mellem 2006 og NUP. Da produktionen også faldt i 2008 og særlig i undersøgelsesperioden, viste den deraf resulterende kapacitetsudnyttelse et generelt fald på 25 procentpoint mellem 2006 og NUP.

Tabel 4

2006

2007

2008

NUP

Produktionskapacitet (ton)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeks (2006 = 100)

100

98

98

98

Kapacitetsudnyttelse

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeks (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3.   Lagerbeholdning

| (79) | EU-erhvervsgrenens slutlagre forblev stabile i 2007 sammenlignet med 2006 og faldt derefter med 10 % i 2008. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var 5 % mindre end i 2006.

  Tabel 5 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(79)

EU-erhvervsgrenens slutlagre forblev stabile i 2007 sammenlignet med 2006 og faldt derefter med 10 % i 2008. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var 5 % mindre end i 2006.

Tabel 5

2006

2007

2008

NUP

Slutlagre (ton)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeks (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4.   Salgsmængde

| (80) | EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 39 % i den betragtede periode. Salget var meget højt ved begyndelsen af den betragtede periode, idet det var steget med næsten 70 % sammenlignet med undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Salgsmængderne faldt lidt i 2007 og 2008, men forblev på et relativt højt niveau (i 2008 var de stadigvæk 47 % over niveauet for undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse). Men salgsmængderne faldt betydeligt mellem 2008 og NUP (med næsten en tredjedel).

  Tabel 6 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(80)

EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 39 % i den betragtede periode. Salget var meget højt ved begyndelsen af den betragtede periode, idet det var steget med næsten 70 % sammenlignet med undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Salgsmængderne faldt lidt i 2007 og 2008, men forblev på et relativt højt niveau (i 2008 var de stadigvæk 47 % over niveauet for undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse). Men salgsmængderne faldt betydeligt mellem 2008 og NUP (med næsten en tredjedel).

Tabel 6

2006

2007

2008

NUP

EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeks (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5.   Markedsandel

| (81) | EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt progressivt med næsten 16 procentpoint mellem 2006 og NUP (fra 84,6 % til 68,7 %).

  Tabel 7 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens markedsandel | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(81)

EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt progressivt med næsten 16 procentpoint mellem 2006 og NUP (fra 84,6 % til 68,7 %).

Tabel 7

2006

2007

2008

NUP

EU-erhvervsgrenens markedsandel

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeks (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6.   Vækst

| (82) | Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med næsten 25 %. EU-erhvervsgrenen mistede omkring 16 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 3,4 procentpoint. |
| --- | --- |

(82)

Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med næsten 25 %. EU-erhvervsgrenen mistede omkring 16 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 3,4 procentpoint.

4.7.   Beskæftigelse

| (83) | Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2006 og NUP.

  Tabel 8 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse for den pågældende vare (personer) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(83)

Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2006 og NUP.

Tabel 8

2006

2007

2008

NUP

Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeks (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8.   Produktivitet

| (84) | EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat, faldt med 24 % mellem 2006 og NUP. Den steg lidt i 2007 og 2008, inden den faldt med næsten 25 % i NUP.

  Tabel 9 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (ton pr. ansat) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(84)

EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat, faldt med 24 % mellem 2006 og NUP. Den steg lidt i 2007 og 2008, inden den faldt med næsten 25 % i NUP.

Tabel 9

2006

2007

2008

NUP

Produktivitet (ton pr. ansat)

140

151

146

107

Indeks (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9.   Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne

| (85) | EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viser en positiv tendens, da de er steget med 40 % i den betragtede periode. Det skyldes: i) det generelle prisniveau på markedet, ii) behovet for at indhente stigningerne i produktionsomkostningerne, og iii) måden, hvorpå priserne i forsyningskontrakterne fastsættes. |
| --- | --- |

(85)

EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viser en positiv tendens, da de er steget med 40 % i den betragtede periode. Det skyldes: i) det generelle prisniveau på markedet, ii) behovet for at indhente stigningerne i produktionsomkostningerne, og iii) måden, hvorpå priserne i forsyningskontrakterne fastsættes.

| (86) | I 2007 og 2008 var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sine priser i forbindelse med de generelt stigende priser på markedet, som skyldtes en fortsat stor efterspørgsel efter grafitelektroder. Denne efterspørgsel kunne tilskrives de meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren til og med de første tre kvartaler af 2008, jf. betragtning 71. |
| --- | --- |

(86)

I 2007 og 2008 var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sine priser i forbindelse med de generelt stigende priser på markedet, som skyldtes en fortsat stor efterspørgsel efter grafitelektroder. Denne efterspørgsel kunne tilskrives de meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren til og med de første tre kvartaler af 2008, jf. betragtning 71.

| (87) | Priserne steg også i 2007 og 2008 til dels for at dække stigende produktionsomkostninger, især på råmaterialer. Mellem 2006 og 2008 steg omkostningerne med 23 %. Imidlertid var EU-erhvervsgrenen i stand til at dække disse stigninger ved at forøge sine priser betydeligt (+ 33 %). |
| --- | --- |

(87)

Priserne steg også i 2007 og 2008 til dels for at dække stigende produktionsomkostninger, især på råmaterialer. Mellem 2006 og 2008 steg omkostningerne med 23 %. Imidlertid var EU-erhvervsgrenen i stand til at dække disse stigninger ved at forøge sine priser betydeligt (+ 33 %).

| (88) | Priserne steg stadigvæk, om end i et mindre omfang (+ 5 %) i NUP. Det forhold, at priserne ikke faldt i en periode med faldende efterspørgsel, forklares ved måden, hvorpå forsyningskontrakterne etableres på markedet, og det forhold at de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008. Som nævnt i betragtning 72 bevægede salgsmængderne for grafitelektroder sig stort set i takt med stålproduktionen. Imidlertid kan forhandlingen af forsyningskontrakter for grafitelektroder for perioder på 6-12 måneder føre til en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Kontrakterne forhandles ud fra forventede salgsmængder, som kan være forskellige fra den faktisk opnåede salgsmængde med det resultat, at pristendensen i en bestemt periode ikke nødvendigvis følger tendensen i salgsmængden for samme periode. Det var tilfældet i NUP, da salgsmængden faldt, men priserne forblev høje, da de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008, og nogle leveringer, der var planlagt til 2008, blev udsat til 2009. Stigningen på 5 % i priserne i NUP var ikke desto mindre utilstrækkelig til at dække omkostningsstigningerne (+ 13 %), hvilket havde været muligt i de foregående perioder. Priserne blev genforhandlet på et lavere niveau efter NUP. |
| --- | --- |

(88)

Priserne steg stadigvæk, om end i et mindre omfang (+ 5 %) i NUP. Det forhold, at priserne ikke faldt i en periode med faldende efterspørgsel, forklares ved måden, hvorpå forsyningskontrakterne etableres på markedet, og det forhold at de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008. Som nævnt i betragtning 72 bevægede salgsmængderne for grafitelektroder sig stort set i takt med stålproduktionen. Imidlertid kan forhandlingen af forsyningskontrakter for grafitelektroder for perioder på 6-12 måneder føre til en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Kontrakterne forhandles ud fra forventede salgsmængder, som kan være forskellige fra den faktisk opnåede salgsmængde med det resultat, at pristendensen i en bestemt periode ikke nødvendigvis følger tendensen i salgsmængden for samme periode. Det var tilfældet i NUP, da salgsmængden faldt, men priserne forblev høje, da de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008, og nogle leveringer, der var planlagt til 2008, blev udsat til 2009. Stigningen på 5 % i priserne i NUP var ikke desto mindre utilstrækkelig til at dække omkostningsstigningerne (+ 13 %), hvilket havde været muligt i de foregående perioder. Priserne blev genforhandlet på et lavere niveau efter NUP.

| (89) | Som nævnt i betragtning 75 fulgte priserne på importen fra det pågældende land en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

  Tabel 10 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(89)

Som nævnt i betragtning 75 fulgte priserne på importen fra det pågældende land en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

Tabel 10

2006

2007

2008

NUP

Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeks (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10.   Lønninger

| (90) | Mellem 2006 og NUP steg gennemsnitslønningerne pr. ansat med 15 %.

  Tabel 11 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(90)

Mellem 2006 og NUP steg gennemsnitslønningerne pr. ansat med 15 %.

Tabel 11

2006

2007

2008

NUP

Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)

52

56

61

60

Indeks (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11.   Investeringer

| (91) | Mellem 2006 og NUP steg den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 37 %. Imidlertid faldt investeringerne i NUP med 14 % sammenlignet med 2008.

  Tabel 12 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringer (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(91)

Mellem 2006 og NUP steg den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 37 %. Imidlertid faldt investeringerne i NUP med 14 % sammenlignet med 2008.

Tabel 12

2006

2007

2008

NUP

Nettoinvesteringer (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeks (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12.   Rentabilitet og investeringsafkast

| (92) | Med en stigning i omkostningerne på 40 % i den betragtede periode lykkedes det stadig EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og 2007 at øge sine priser med mere end omkostningsstigningen. Det førte til en stigning i fortjenesten fra 19 % i 2006 til 26 % i 2007. Fra 2007 til 2008 steg priser og omkostninger i samme forhold, således at EU-erhvervsgrenens margen forblev stabil på niveauet for 2007. Fortjenesten faldt derefter igen til 19 % i NUP som følge af virkningen på omkostningerne ved lavere produktionskapacitetsudnyttelse og højere priser på råmaterialer. Fortjenesten faldt yderligere i 2009, da EU-erhvervsgrenen var nødt til at justere sine priser i nedadgående retning for at kunne afspejle den generelle nedgang i salgspriserne på markedet for grafitelektroder som følge af faldende efterspørgsel i stålsektoren. |
| --- | --- |

(92)

Med en stigning i omkostningerne på 40 % i den betragtede periode lykkedes det stadig EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og 2007 at øge sine priser med mere end omkostningsstigningen. Det førte til en stigning i fortjenesten fra 19 % i 2006 til 26 % i 2007. Fra 2007 til 2008 steg priser og omkostninger i samme forhold, således at EU-erhvervsgrenens margen forblev stabil på niveauet for 2007. Fortjenesten faldt derefter igen til 19 % i NUP som følge af virkningen på omkostningerne ved lavere produktionskapacitetsudnyttelse og højere priser på råmaterialer. Fortjenesten faldt yderligere i 2009, da EU-erhvervsgrenen var nødt til at justere sine priser i nedadgående retning for at kunne afspejle den generelle nedgang i salgspriserne på markedet for grafitelektroder som følge af faldende efterspørgsel i stålsektoren.

| (93) | Investeringsafkastet steg fra 71 % i 2006 til 103 % i 2007. I 2008 steg det til 119 %, inden det faldt til 77 % i NUP. Generelt steg investeringsafkastet kun med 6 procentpoint mellem 2006 og NUP.

  Tabel 13 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(93)

Investeringsafkastet steg fra 71 % i 2006 til 103 % i 2007. I 2008 steg det til 119 %, inden det faldt til 77 % i NUP. Generelt steg investeringsafkastet kun med 6 procentpoint mellem 2006 og NUP.

Tabel 13

2006

2007

2008

NUP

Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)

19 %

26 %

25 %

19 %

Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Likviditet og evne til at rejse kapital

| (94) | Nettolikviditeten fra driften steg mellem 2006 og 2007. Denne stigning fortsatte i 2008, inden den faldt i NUP. Likviditeten var generelt 28 % højere i NUP end ved begyndelsen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(94)

Nettolikviditeten fra driften steg mellem 2006 og 2007. Denne stigning fortsatte i 2008, inden den faldt i NUP. Likviditeten var generelt 28 % højere i NUP end ved begyndelsen af den betragtede periode.

| (95) | Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.

  Tabel 14 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(95)

Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.

Tabel 14

2006

2007

2008

NUP

Likviditet (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeks (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14.   Subsidieringens omfang

| (96) | På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Indien kan virkningerne af de faktiske subsidiemargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(96)

På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Indien kan virkningerne af de faktiske subsidiemargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.

4.15.   Genrejsning fra virkningerne af tidligere subsidiering og dumping

| (97) | De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger i 2004. EU-erhvervsgrenen drog især mellem 2006 og 2008 fordel af stigningen i priser og fortjeneste. Det skyldtes meget positive markedsvilkår, som gjorde det muligt at opretholde høje priser og en høj rentabilitet, selv om EU-erhvervsgrenens markedsandel som nævnt i betragtning 81 var faldende. Imidlertid steg markedsandelen af den indiske import i den samme periode til trods for foranstaltningerne, og indiske varer er blevet importeret til priser, der er lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP begyndte fortjenesten allerede at falde for EU-erhvervsgrenen og faldt yderligere i 2009 som følge af omkostningsstigningerne og de begrænsede prisstigninger. |
| --- | --- |

(97)

De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger i 2004. EU-erhvervsgrenen drog især mellem 2006 og 2008 fordel af stigningen i priser og fortjeneste. Det skyldtes meget positive markedsvilkår, som gjorde det muligt at opretholde høje priser og en høj rentabilitet, selv om EU-erhvervsgrenens markedsandel som nævnt i betragtning 81 var faldende. Imidlertid steg markedsandelen af den indiske import i den samme periode til trods for foranstaltningerne, og indiske varer er blevet importeret til priser, der er lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP begyndte fortjenesten allerede at falde for EU-erhvervsgrenen og faldt yderligere i 2009 som følge af omkostningsstigningerne og de begrænsede prisstigninger.

5.   Indvirkningen af den subsidierede import og andre faktorer

5.1.   Virkningerne af den subsidierede import

| (98) | Til trods for et fald i forbruget i Unionen i den betragtede periode blev importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet og markedsandelen for denne import mere end tredoblet (jf. betragtning 75). Hvis antidumping- og udligningstolden ikke tages i betragtning, underbød importen fra det pågældende land priserne i EU-erhvervsgrenen om end med mindre end 2 % i NUP. |
| --- | --- |

(98)

Til trods for et fald i forbruget i Unionen i den betragtede periode blev importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet og markedsandelen for denne import mere end tredoblet (jf. betragtning 75). Hvis antidumping- og udligningstolden ikke tages i betragtning, underbød importen fra det pågældende land priserne i EU-erhvervsgrenen om end med mindre end 2 % i NUP.

5.2.   Virkningen af den økonomiske krise

| (99) | Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier, herunder industrien for grafitelektroder, var EU-erhvervsgrenen i 2007 og i de første tre kvartaler af 2008 i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise begyndte i slutningen af 2008. Det forhold at forsyningskontrakterne for grafitelektroder normalt forhandles for perioder på 6-12 måneder betyder, at der er en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Eftersom kontrakterne for NUP blev forhandlet på et tidspunkt, da virkningerne af den økonomiske krise ikke kunne forudses, var virkningen af den økonomiske krise i NUP hovedsagelig med hensyn til mængde, idet enhver virkning med hensyn til priser ville være blevet følt af EU-erhvervsgrenen med en vis forsinkelse. I den forbindelse skal det bemærkes, at situationen for EU-erhvervsgrenen i en vis forstand er forværret, selv i perioden med positive økonomiske vilkår, ved at der er tabt markedsandele over for importen fra det pågældende land. Det forhold, at denne forværring ikke førte til større negative virkninger skyldtes dels den store efterspørgsel i 2007-2008, som betød, at EU-erhvervsgrenen kunne opretholde store produktions- og salgsmængder, dels det forhold, at da disse mængder faldt i NUP, kunne priserne stadig opretholdes som følge af den ovennævnte tidsmæssige forsinkelse. |
| --- | --- |

(99)

Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier, herunder industrien for grafitelektroder, var EU-erhvervsgrenen i 2007 og i de første tre kvartaler af 2008 i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise begyndte i slutningen af 2008. Det forhold at forsyningskontrakterne for grafitelektroder normalt forhandles for perioder på 6-12 måneder betyder, at der er en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Eftersom kontrakterne for NUP blev forhandlet på et tidspunkt, da virkningerne af den økonomiske krise ikke kunne forudses, var virkningen af den økonomiske krise i NUP hovedsagelig med hensyn til mængde, idet enhver virkning med hensyn til priser ville være blevet følt af EU-erhvervsgrenen med en vis forsinkelse. I den forbindelse skal det bemærkes, at situationen for EU-erhvervsgrenen i en vis forstand er forværret, selv i perioden med positive økonomiske vilkår, ved at der er tabt markedsandele over for importen fra det pågældende land. Det forhold, at denne forværring ikke førte til større negative virkninger skyldtes dels den store efterspørgsel i 2007-2008, som betød, at EU-erhvervsgrenen kunne opretholde store produktions- og salgsmængder, dels det forhold, at da disse mængder faldt i NUP, kunne priserne stadig opretholdes som følge af den ovennævnte tidsmæssige forsinkelse.

5.3.   Import fra andre lande

| (100) | Da der er medtaget andre varer end den vare, der undersøges under Eurostats KN-koder, er følgende analyse blevet udført ud fra importoplysninger registreret under Taric-koderne, suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 6. Der blev set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(100)

Da der er medtaget andre varer end den vare, der undersøges under Eurostats KN-koder, er følgende analyse blevet udført ud fra importoplysninger registreret under Taric-koderne, suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 6. Der blev set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare.

| (101) | Det skønnes, at importmængden fra andre tredjelande steg med 63 % fra ca. 11 000 ton i 2006 til ca. 18 500 ton i NUP. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 6,6 % i 2006 til 14,4 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra andre tredjelande steg med 42 % mellem 2006 og NUP. Den største del af importen kommer tilsyneladende fra Folkerepublikken Kina (»Kina«), Rusland, Japan og Mexico, der var de eneste lande med en individuel markedsandel på mere end 1 % i NUP. Importen fra disse lande undersøges yderligere i de følgende betragtninger. Importen fra ni andre lande tegner sig for en samlet markedsandel på kun 2 % og undersøges ikke yderligere. |
| --- | --- |

(101)

Det skønnes, at importmængden fra andre tredjelande steg med 63 % fra ca. 11 000 ton i 2006 til ca. 18 500 ton i NUP. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 6,6 % i 2006 til 14,4 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra andre tredjelande steg med 42 % mellem 2006 og NUP. Den største del af importen kommer tilsyneladende fra Folkerepublikken Kina (»Kina«), Rusland, Japan og Mexico, der var de eneste lande med en individuel markedsandel på mere end 1 % i NUP. Importen fra disse lande undersøges yderligere i de følgende betragtninger. Importen fra ni andre lande tegner sig for en samlet markedsandel på kun 2 % og undersøges ikke yderligere.

| (102) | Den kinesiske imports markedsandel steg med 2,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,2 % til 2,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser og også lavere end priserne på importen med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(102)

Den kinesiske imports markedsandel steg med 2,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,2 % til 2,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser og også lavere end priserne på importen med oprindelse i Indien.

| (103) | Den russiske imports markedsandel steg med 4,2 procentpoint i den betragtede periode (fra 1,9 % til 6,1 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lidt lavere end EU-erhvervsgrenens priser, men højere end priserne på importen med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(103)

Den russiske imports markedsandel steg med 4,2 procentpoint i den betragtede periode (fra 1,9 % til 6,1 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lidt lavere end EU-erhvervsgrenens priser, men højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.

| (104) | Den japanske imports markedsandel faldt med 0,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 2,0 % til 1,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lig med eller højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(104)

Den japanske imports markedsandel faldt med 0,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 2,0 % til 1,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lig med eller højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.

| (105) | Den mexicanske imports markedsandel steg med 1,0 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,9 % til 1,9 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(105)

Den mexicanske imports markedsandel steg med 1,0 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,9 % til 1,9 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.

| (106) | Som konklusion kan det ikke udelukkes, at udviklingen i importen fra Kina og Rusland i nogen grad kan have bidraget til forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsandel. I betragtning af den generelle art af de foreliggende oplysninger fra importstatistikkerne, som ikke gør det muligt at sammenligne priserne på varetyperne, sådan som det var muligt for Indien ud fra den eksporterende producents detaljerede oplysninger, kan indvirkningen af den kinesiske og russiske import imidlertid ikke fastslås med sikkerhed.

  Tabel 15 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra andre lande (ton) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Markedsandel for importen fra andre lande | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Importpris fra andre lande (EUR/ton) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| Importmængde fra Kina (ton) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Den kinesiske imports markedsandel | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Importpris fra Kina (EUR/ton) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| Importmængde fra Rusland (ton) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Markedsandel for importen fra Rusland | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Importpris fra Rusland (EUR/ton) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| Importmængde fra Japan (ton) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Markedsandel for importen fra Japan | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Importpris fra Japan (EUR/ton) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| Importmængde fra Mexico (ton) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Markedsandel for importen fra Mexico | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Importpris fra Mexico (EUR/ton) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(106)

Som konklusion kan det ikke udelukkes, at udviklingen i importen fra Kina og Rusland i nogen grad kan have bidraget til forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsandel. I betragtning af den generelle art af de foreliggende oplysninger fra importstatistikkerne, som ikke gør det muligt at sammenligne priserne på varetyperne, sådan som det var muligt for Indien ud fra den eksporterende producents detaljerede oplysninger, kan indvirkningen af den kinesiske og russiske import imidlertid ikke fastslås med sikkerhed.

Tabel 15

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra andre lande (ton)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeks (2006 = 100)

100

100

170

163

Markedsandel for importen fra andre lande

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Importpris fra andre lande (EUR/ton)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeks (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra Kina (ton)

421

659

2 828

3 380

Indeks (2006 = 100)

100

157

672

804

Den kinesiske imports markedsandel

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Importpris fra Kina (EUR/ton)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeks (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra Rusland (ton)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeks (2006 = 100)

100

90

264

245

Markedsandel for importen fra Rusland

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Importpris fra Rusland (EUR/ton)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeks (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra Japan (ton)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeks (2006 = 100)

100

66

110

62

Markedsandel for importen fra Japan

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Importpris fra Japan (EUR/ton)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeks (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra Mexico (ton)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeks (2006 = 100)

100

148

143

167

Markedsandel for importen fra Mexico

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Importpris fra Mexico (EUR/ton)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeks (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Konklusion

| (107) | Som anført i betragtning 75 er importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet mellem 2006 og NUP. Da forbruget faldt med næsten 25 % i samme periode, førte dette til en kraftig stigning i de indiske eksportørers markedsandel fra ca. 1,5 % i 2006 til ca. 5 % i NUP. De indiske eksportpriser over for EU steg betydeligt i den betragtede periode som et resultat af de generelt højere markedspriser, men de underbød stadigvæk EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(107)

Som anført i betragtning 75 er importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet mellem 2006 og NUP. Da forbruget faldt med næsten 25 % i samme periode, førte dette til en kraftig stigning i de indiske eksportørers markedsandel fra ca. 1,5 % i 2006 til ca. 5 % i NUP. De indiske eksportpriser over for EU steg betydeligt i den betragtede periode som et resultat af de generelt højere markedspriser, men de underbød stadigvæk EU-erhvervsgrenens priser.

| (108) | Mellem 2006 og NUP var der en række vigtige indikatorer, der udviklede sig negativt til trods for de gældende antidumping- og udligningsforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 29 % hhv. 39 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 28 % og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Selv om en del af disse negative udviklingstendenser kan forklares ved det kraftige fald i forbruget, som faldt med næsten 25 % i den betragtede periode, skal EU-erhvervsgrenens kraftige fald i markedsandele (–15,9 procentpoint mellem 2006 og NUP) også fortolkes på baggrund af den konstante stigning i markedsandelen for indisk import. |
| --- | --- |

(108)

Mellem 2006 og NUP var der en række vigtige indikatorer, der udviklede sig negativt til trods for de gældende antidumping- og udligningsforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 29 % hhv. 39 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 28 % og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Selv om en del af disse negative udviklingstendenser kan forklares ved det kraftige fald i forbruget, som faldt med næsten 25 % i den betragtede periode, skal EU-erhvervsgrenens kraftige fald i markedsandele (–15,9 procentpoint mellem 2006 og NUP) også fortolkes på baggrund af den konstante stigning i markedsandelen for indisk import.

| (109) | Med hensyn til den temmelig høje fortjeneste i NUP skyldtes den hovedsagelig det fortsat høje prisniveau som forklaret i betragtning 88. Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP til trods for en ret høj fortjeneste på det tidspunkt, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev forpurret af den tiltagende indiske dumpingimport i en situation med faldende efterspørgsel. |
| --- | --- |

(109)

Med hensyn til den temmelig høje fortjeneste i NUP skyldtes den hovedsagelig det fortsat høje prisniveau som forklaret i betragtning 88. Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP til trods for en ret høj fortjeneste på det tidspunkt, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev forpurret af den tiltagende indiske dumpingimport i en situation med faldende efterspørgsel.

F.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

1.   Indledende bemærkninger

| (110) | Som allerede vist har indførelsen af udligningsforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade. Da det høje EU-forbrug, som gjorde sig gældende i det meste af den betragtede periode, forsvandt i NUP, fremstod EU-erhvervsgrenen imidlertid i en udsat og sårbar situation og lider stadigvæk under den skadevoldende virkning af den subsidierede import fra Indien. Navnlig EU-erhvervsgrenens evne til at få dækket de stigende omkostninger var ved udgangen af NUP ringe. |
| --- | --- |

(110)

Som allerede vist har indførelsen af udligningsforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade. Da det høje EU-forbrug, som gjorde sig gældende i det meste af den betragtede periode, forsvandt i NUP, fremstod EU-erhvervsgrenen imidlertid i en udsat og sårbar situation og lider stadigvæk under den skadevoldende virkning af den subsidierede import fra Indien. Navnlig EU-erhvervsgrenens evne til at få dækket de stigende omkostninger var ved udgangen af NUP ringe.

2.   Forbindelsen mellem eksportmængder og priser til tredjelande og eksportmængder og priser til Unionen

| (111) | Det konstateredes, at gennemsnitsprisen ved eksportsalg fra Indien til lande uden for EU var lavere end den gennemsnitlige eksportpris til Unionen og også lavere end priserne på hjemmemarkedet. Den indiske eksportørs salg til lande uden for EU skete i betydelige mængder og tegnede sig for størstedelen af det samlede eksportsalg. Kommissionen fandt derfor, at hvis foranstaltningerne udløb, ville de indiske eksportører have et incitament til at omdirigere en betydelig eksportmængde fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked til priser, der — selv om de ville være højere end priserne til tredjelandene — sandsynligvis stadigvæk ville være lavere end de nuværende eksportpriser til Unionen. |
| --- | --- |

(111)

Det konstateredes, at gennemsnitsprisen ved eksportsalg fra Indien til lande uden for EU var lavere end den gennemsnitlige eksportpris til Unionen og også lavere end priserne på hjemmemarkedet. Den indiske eksportørs salg til lande uden for EU skete i betydelige mængder og tegnede sig for størstedelen af det samlede eksportsalg. Kommissionen fandt derfor, at hvis foranstaltningerne udløb, ville de indiske eksportører have et incitament til at omdirigere en betydelig eksportmængde fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked til priser, der — selv om de ville være højere end priserne til tredjelandene — sandsynligvis stadigvæk ville være lavere end de nuværende eksportpriser til Unionen.

3.   Uudnyttet kapacitet og lagre på det indiske marked

| (112) | Den samarbejdsvillige indiske producent havde en betydelig uudnyttet kapacitet i 2010/2011. Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion. |
| --- | --- |

(112)

Den samarbejdsvillige indiske producent havde en betydelig uudnyttet kapacitet i 2010/2011. Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion.

| (113) | I sine kommentarer til fremlæggelsen af oplysninger hævdede den samarbejdsvillige indiske producent, at virksomhedens uudnyttede kapacitet hovedsagelig skyldtes den økonomiske krise og det dermed forbundne fald i efterspørgslen. Imidlertid kan en betydelig del af virksomhedens uudnyttede kapacitet forklares ved, at virksomheden øgede sin kapacitet væsentligt mellem 2006 og NUP. Desuden bør det bemærkes, at virksomheden har planlagt en yderligere øget kapacitet. Endvidere bør det også erindres, at der findes endnu en indisk producent, som ikke samarbejdede, med en lignende kapacitet og udnyttelse, og som også for nylig har meddelt, at virksomheden planlægger en endnu større kapacitetsudvidelse. |
| --- | --- |

(113)

I sine kommentarer til fremlæggelsen af oplysninger hævdede den samarbejdsvillige indiske producent, at virksomhedens uudnyttede kapacitet hovedsagelig skyldtes den økonomiske krise og det dermed forbundne fald i efterspørgslen. Imidlertid kan en betydelig del af virksomhedens uudnyttede kapacitet forklares ved, at virksomheden øgede sin kapacitet væsentligt mellem 2006 og NUP. Desuden bør det bemærkes, at virksomheden har planlagt en yderligere øget kapacitet. Endvidere bør det også erindres, at der findes endnu en indisk producent, som ikke samarbejdede, med en lignende kapacitet og udnyttelse, og som også for nylig har meddelt, at virksomheden planlægger en endnu større kapacitetsudvidelse.

4.   Konklusion

| (114) | Producenterne i det pågældende land har mulighed for at øge og/eller omdirigere deres eksport til EU-markedet. Desuden er priserne på indisk eksport til tredjelande lavere end priserne til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at ud fra de sammenlignelige varetyper solgte den samarbejdsvillige eksporterende producent den pågældende vare til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat falde, så de svarer til de lavere priser, der gælder for resten af verden. En sådan prisadfærd vil sammen med den evne, som eksportørerne i det pågældende land har til at levere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, højst sandsynligt have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(114)

Producenterne i det pågældende land har mulighed for at øge og/eller omdirigere deres eksport til EU-markedet. Desuden er priserne på indisk eksport til tredjelande lavere end priserne til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at ud fra de sammenlignelige varetyper solgte den samarbejdsvillige eksporterende producent den pågældende vare til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat falde, så de svarer til de lavere priser, der gælder for resten af verden. En sådan prisadfærd vil sammen med den evne, som eksportørerne i det pågældende land har til at levere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, højst sandsynligt have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (115) | Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øget import fra det pågældende land til subsidierede priser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde med deraf følgende forværring af dens finansielle situation, således at den situation, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, igen vil opstå. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede udsatte situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade. |
| --- | --- |

(115)

Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øget import fra det pågældende land til subsidierede priser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde med deraf følgende forværring af dens finansielle situation, således at den situation, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, igen vil opstå. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede udsatte situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade.

G.   UNIONENS INTERESSER

1.   Indledning

| (116) | Det blev i henhold til grundforordningens artikel 31 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende udligningsforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(116)

Det blev i henhold til grundforordningens artikel 31 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende udligningsforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

| (117) | Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været udligningsforanstaltninger, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende udligningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(117)

Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været udligningsforanstaltninger, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende udligningsforanstaltninger.

| (118) | På dette grundlag blev det undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende subsidiering. |
| --- | --- |

(118)

På dette grundlag blev det undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende subsidiering.

2.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (119) | EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af udligningsforanstaltningerne i 2004. Navnlig er det forhold, at EU-erhvervsgrenen styrkede sin rentabilitet i årene før undersøgelsesperioden, i stærk modsætning til den situation, der var gældende før indførelsen af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen har imidlertid konsekvent tabt markedsandel, mens importen fra det pågældende land har haft en væsentlig stigning i markedsandelen i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(119)

EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af udligningsforanstaltningerne i 2004. Navnlig er det forhold, at EU-erhvervsgrenen styrkede sin rentabilitet i årene før undersøgelsesperioden, i stærk modsætning til den situation, der var gældende før indførelsen af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen har imidlertid konsekvent tabt markedsandel, mens importen fra det pågældende land har haft en væsentlig stigning i markedsandelen i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation, hvis foranstaltningerne bortfalder.

3.   Importørernes og brugernes interesser

| (120) | Ingen af de ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som blev kontaktet, tilbød at samarbejde. |
| --- | --- |

(120)

Ingen af de ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som blev kontaktet, tilbød at samarbejde.

| (121) | 17 brugere henvendte sig og indsendte spørgeskemabesvarelser. De fleste brugere har ikke indkøbt grafitelektroder i Indien i en årrække og var derfor neutrale med hensyn til en mulig fortsættelse af foranstaltningerne, mens seks brugere i det mindste i et vist omfang anvendte indiske elektroder. Fire brugere hævdede, at en fortsættelse af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på konkurrencen. En sammenslutning (Eurofer) var kraftigt imod en fortsættelse af foranstaltningerne og hævdede, at de betød, at de indiske eksportører stort set trak sig tilbage fra EU-markedet. Ifølge sammenslutningen vil en fortsættelse af foranstaltningerne forhindre stålproducenterne i at udvikle alternative forsyningskilder og vil gøre de muligt for EU-erhvervsgrenen fortsat at opretholde en dominerende stilling med stort set kun to virksomheder. Det er dog klart fra udviklingen af den indiske import efter foranstaltningernes indførsel, at der ikke har fundet en sådan massiv tilbagetrækning sted; importen fra Indien er i stedet for steget betydeligt i den betragtede periode. Dertil kommer, at undersøgelsen har vist, at grafitelektroderne i stigende grad kommer ind på EU-markedet fra en række tredjelande. Med hensyn til EU-erhvervsgrenens stilling på markedet skal det erindres, at markedsandelen er faldet med næsten 16 procentpoint i den betragtede periode (jf. betragtning 81). Endelig indrømmede denne sammenslutning også, at grafitelektroder kun udgør en ret lille del af de samlede omkostninger for stålproducenterne. |
| --- | --- |

(121)

17 brugere henvendte sig og indsendte spørgeskemabesvarelser. De fleste brugere har ikke indkøbt grafitelektroder i Indien i en årrække og var derfor neutrale med hensyn til en mulig fortsættelse af foranstaltningerne, mens seks brugere i det mindste i et vist omfang anvendte indiske elektroder. Fire brugere hævdede, at en fortsættelse af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på konkurrencen. En sammenslutning (Eurofer) var kraftigt imod en fortsættelse af foranstaltningerne og hævdede, at de betød, at de indiske eksportører stort set trak sig tilbage fra EU-markedet. Ifølge sammenslutningen vil en fortsættelse af foranstaltningerne forhindre stålproducenterne i at udvikle alternative forsyningskilder og vil gøre de muligt for EU-erhvervsgrenen fortsat at opretholde en dominerende stilling med stort set kun to virksomheder. Det er dog klart fra udviklingen af den indiske import efter foranstaltningernes indførsel, at der ikke har fundet en sådan massiv tilbagetrækning sted; importen fra Indien er i stedet for steget betydeligt i den betragtede periode. Dertil kommer, at undersøgelsen har vist, at grafitelektroderne i stigende grad kommer ind på EU-markedet fra en række tredjelande. Med hensyn til EU-erhvervsgrenens stilling på markedet skal det erindres, at markedsandelen er faldet med næsten 16 procentpoint i den betragtede periode (jf. betragtning 81). Endelig indrømmede denne sammenslutning også, at grafitelektroder kun udgør en ret lille del af de samlede omkostninger for stålproducenterne.

| (122) | Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne (10). Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, fortsætter importørerne og brugerne i Unionen med at købe varen i bl.a. Indien. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. For så vidt angår virkningerne af indførelsen af foranstaltninger på brugerne, skal det desuden erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at omkostningsstigninger kun i ubetydelig grad ville påvirke brugerindustrierne, da omkostningerne ved grafitelektroder kun har ringe indflydelse på brugerindustrierne. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte efter indførelsen af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af udligningsforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen. |
| --- | --- |

(122)

Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne (10). Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, fortsætter importørerne og brugerne i Unionen med at købe varen i bl.a. Indien. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. For så vidt angår virkningerne af indførelsen af foranstaltninger på brugerne, skal det desuden erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at omkostningsstigninger kun i ubetydelig grad ville påvirke brugerindustrierne, da omkostningerne ved grafitelektroder kun har ringe indflydelse på brugerindustrierne. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte efter indførelsen af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af udligningsforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen.

4.   Konklusion

| (123) | I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende udligningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(123)

I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende udligningsforanstaltninger.

H.   UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

| (124) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger. |
| --- | --- |

(124)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger.

| (125) | Det fremgår af ovenstående, at udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse grafitelektroder med oprindelse i Indien bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 2. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold. |
| --- | --- |

(125)

Det fremgår af ovenstående, at udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse grafitelektroder med oprindelse i Indien bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 2. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold.

| (126) | Den individuelle udligningstold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(126)

Den individuelle udligningstold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (127) | Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle udligningstold (f.eks. efter den pågældende virksomheds navneforandring eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (11) sammen med alle relevante oplysninger, herunder især ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneforandring eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser — |
| --- | --- |

(127)

Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle udligningstold (f.eks. efter den pågældende virksomheds navneforandring eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (11) sammen med alle relevante oplysninger, herunder især ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneforandring eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig udligningstold på importen af grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00 (Taric-kode 8545110010), og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90 (Taric-kode 8545909010), uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien.

2.   Tolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fremstillet af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:

| Virksomhed | Endelig told
  (%) | Taric tillægs kode |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 | A531 |
| Alle andre virksomheder | 7,2 | A999 |

Virksomhed

Endelig told

(%)

Taric tillægs kode

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0

A531

Alle andre virksomheder

7,2

A999

3.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er anført.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2010.

På Rådets vegne

K. PEETERS

Formand

---

(1)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT L 295 af 18.9.2004, s. 4.

2

(3)  EUT L 295 af 18.9.2004, s. 10.

3

(4)  EUT L 350 af 30.12.2008, s. 24.

4

(5)  EUT C 34 af 11.2.2009, s. 11.

5

(6)  EUT C 224 af 17.9.2009, s. 24.

6

(7)  EUT C 224 af 17.9.2009, s. 20.

7

(8)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

8

(9)  Jf. betragtning 132 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1008/2004 af 19. maj 2004 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien (EUT L 183 af 20.5.2004, s. 35).

9

(10)  Jf. betragtning 150 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1008/2004 (EUT L 183 af 20.5.2004, s. 35) og betragtning 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1628/2004 (EUT L 295 af 18.9.2004, s. 4).

10

(11)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.

11

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/17

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1186/2010

af 13. december 2010

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Rådet pålagde efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) ved forordning (EF) nr. 1629/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 0 %. |
| --- | --- |

(1)

Rådet pålagde efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) ved forordning (EF) nr. 1629/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 0 %.

| (2) | Rådet pålagde efter en antisubsidieundersøgelse ved forordning (EF) nr. 1628/2004 (3) en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige udligningsforanstaltninger.«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 15,7 % med undtagelse af én virksomhed, for hvilken tolden var på 7 %. |
| --- | --- |

(2)

Rådet pålagde efter en antisubsidieundersøgelse ved forordning (EF) nr. 1628/2004 (3) en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, med oprindelse i Indien (»de endelige udligningsforanstaltninger.«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 15,7 % med undtagelse af én virksomhed, for hvilken tolden var på 7 %.

| (3) | Efter en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ af udligningsforanstaltningerne ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 1354/2008 (4) forordning (EF) nr. 1628/2004 og forordning (EF) nr. 1629/2004. Den endelige udligningstold blev ændret til 6,3 % og 7,0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 7,2 %. Den endelige antidumpingtold blev ændret til 9,4 % og 0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 8,5 %. |
| --- | --- |

(3)

Efter en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ af udligningsforanstaltningerne ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 1354/2008 (4) forordning (EF) nr. 1628/2004 og forordning (EF) nr. 1629/2004. Den endelige udligningstold blev ændret til 6,3 % og 7,0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 7,2 %. Den endelige antidumpingtold blev ændret til 9,4 % og 0 % for importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 8,5 %.

2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (4) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 18. juni 2009 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af tre EU-producenter: Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH (»ansøgerne«), som tegnede sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 18. juni 2009 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af tre EU-producenter: Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH (»ansøgerne«), som tegnede sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer.

| (5) | Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

| (6) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 17. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 17. september 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

4.   Sideløbende undersøgelser

| (7) | Ved en indledningsmeddelelse af 17. september 2009 (7) i Den Europæiske Unions Tidende meddelte Kommissionen også indledningen af en udløbsundersøgelse af de endelige udligningsforanstaltninger i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8) (»antisubsidiegrundforordningen«). |
| --- | --- |

(7)

Ved en indledningsmeddelelse af 17. september 2009 (7) i Den Europæiske Unions Tidende meddelte Kommissionen også indledningen af en udløbsundersøgelse af de endelige udligningsforanstaltninger i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8) (»antisubsidiegrundforordningen«).

5.   Undersøgelse

5.1.   Undersøgelsesperiode

| (8) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(8)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

5.2.   Parter, som er berørt af undersøgelsen

| (9) | Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (10) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(10)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (11) | I betragtning af det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det anset for passende at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var imidlertid ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver. |
| --- | --- |

(11)

I betragtning af det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det anset for passende at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var imidlertid ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver.

| (12) | Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre grupper af EU-producenter (dvs. ansøgerne), en eksporterende producent og 17 brugere. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelserne. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre grupper af EU-producenter (dvs. ansøgerne), en eksporterende producent og 17 brugere. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelserne.

| (13) | Kun én af de to kendte eksporterende producenter i Indien, nemlig HEG Limited (»HEG«) samarbejdede fuldt ud i forbindelse med den fornyede undersøgelse og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Det bør bemærkes i den forbindelse, at i den oprindelige undersøgelse var det fulde officielle navn på den virksomhed Hindustan Electro Graphite Limited. Virksomheden ændrede efterfølgende sit navn til HEG Limited. Den anden eksporterende producent, som samarbejdede i den oprindelige undersøgelse, nemlig Graphite India Limited (»GIL«), besluttede ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse i forbindelse med nærværende fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(13)

Kun én af de to kendte eksporterende producenter i Indien, nemlig HEG Limited (»HEG«) samarbejdede fuldt ud i forbindelse med den fornyede undersøgelse og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Det bør bemærkes i den forbindelse, at i den oprindelige undersøgelse var det fulde officielle navn på den virksomhed Hindustan Electro Graphite Limited. Virksomheden ændrede efterfølgende sit navn til HEG Limited. Den anden eksporterende producent, som samarbejdede i den oprindelige undersøgelse, nemlig Graphite India Limited (»GIL«), besluttede ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse i forbindelse med nærværende fornyede undersøgelse.

| (14) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende berørte parter:






  a) | EU-producenter







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden og Meitingen, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende berørte parter:

a)

EU-producenter

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden og Meitingen, Tyskland

| — | Graftech Switzerland SA, Bussigny, Schweiz |
| --- | --- |

—

Graftech Switzerland SA, Bussigny, Schweiz

| — | Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanien |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanien

| — | Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Tyskland.

| b) | Eksporterende producent i Indien







  — | HEG Limited, Bhopal. |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producent i Indien

—

HEG Limited, Bhopal.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

| (15) | Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse, dvs. grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(15)

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse, dvs. grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, henhørende under KN-kode ex 8545 11 00, og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, henhørende under KN-kode ex 8545 90 90, uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«).

| (16) | Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Indien, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(16)

Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Indien, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (17) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at udløbet af de gældende foranstaltninger ville føre til fortsat eller fornyet dumping. |
| --- | --- |

(17)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at udløbet af de gældende foranstaltninger ville føre til fortsat eller fornyet dumping.

1.   Generelt

| (18) | Den ene eksporterende producent i Indien samarbejdede. Den anden kendte eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(18)

Den ene eksporterende producent i Indien samarbejdede. Den anden kendte eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen.

| (19) | Sammenligningen af den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportmængde og den samlede eksportmængde til Unionen fra Indien viste, at den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for langt størstedelen af Unionens import fra Indien i NUP. Samarbejdsviljen anses derfor for at være stor. |
| --- | --- |

(19)

Sammenligningen af den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportmængde og den samlede eksportmængde til Unionen fra Indien viste, at den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for langt størstedelen af Unionens import fra Indien i NUP. Samarbejdsviljen anses derfor for at være stor.

2.   Dumpingimport i NUP

2.1.   Normal værdi

| (20) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen. |
| --- | --- |

(20)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.

| (21) | Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, der var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen. De faktorer, der blev taget i betragtning ved fastlæggelsen af de forskellige typer af grafitelektrodesystemer, var i) om de blev solgt med en nippel eller ej, ii) deres diameter og iii) deres længde. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, der var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen. De faktorer, der blev taget i betragtning ved fastlæggelsen af de forskellige typer af grafitelektrodesystemer, var i) om de blev solgt med en nippel eller ej, ii) deres diameter og iii) deres længde.

| (22) | Den samarbejdende eksporterende producent hævdede, at det forhold, at grafitelektrodesystemerne fremstilles af forskellige kokskvaliteter (råmateriale), også bør tages i betragtning, når man fastslår, om der er tale om identiske eller direkte sammenlignelige grafitelektrodesystemer. Det blev bekræftet, at virksomheden i produktionsprocessen anvendte to forskellige former for koks: importeret jordoliekoks, som er af en bedre kvalitet, og almindelig koks, der er indkøbt på det indiske marked. Det blev også bekræftet, at den anvendte form for koks er afgørende for produktionsomkostningerne og for prisen på slutproduktet. |
| --- | --- |

(22)

Den samarbejdende eksporterende producent hævdede, at det forhold, at grafitelektrodesystemerne fremstilles af forskellige kokskvaliteter (råmateriale), også bør tages i betragtning, når man fastslår, om der er tale om identiske eller direkte sammenlignelige grafitelektrodesystemer. Det blev bekræftet, at virksomheden i produktionsprocessen anvendte to forskellige former for koks: importeret jordoliekoks, som er af en bedre kvalitet, og almindelig koks, der er indkøbt på det indiske marked. Det blev også bekræftet, at den anvendte form for koks er afgørende for produktionsomkostningerne og for prisen på slutproduktet.

| (23) | For at sikre en rimelig sammenligning opdelte Kommissionen derfor af hensyn til dumpingberegningen de enkelte varetyper i varer af dårligere kvalitet og varer af topkvalitet. |
| --- | --- |

(23)

For at sikre en rimelig sammenligning opdelte Kommissionen derfor af hensyn til dumpingberegningen de enkelte varetyper i varer af dårligere kvalitet og varer af topkvalitet.

| (24) | Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(24)

Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (25) | Spørgsmålet om, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev undersøgt ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP. |
| --- | --- |

(25)

Spørgsmålet om, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev undersøgt ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.

| (26) | For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for de af undersøgelsen omfattede eksporterende producenters produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum. |
| --- | --- |

(26)

For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for de af undersøgelsen omfattede eksporterende producenters produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.

2.2.   Eksportpris

| (27) | Eftersom eksportsalget fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent til Unionen skete direkte til uafhængige kunder, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom eksportsalget fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent til Unionen skete direkte til uafhængige kunder, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

2.3.   Sammenligning

| (28) | Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, pakning og dermed forbundne omkostninger, finansielle omkostninger, bankgebyrer og antidumpingtold, som ansøgeren skulle betale, når dette var relevant og velbegrundet. |
| --- | --- |

(28)

Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, pakning og dermed forbundne omkostninger, finansielle omkostninger, bankgebyrer og antidumpingtold, som ansøgeren skulle betale, når dette var relevant og velbegrundet.

| (29) | Den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent hævdede, at for dens eget vedkommende er Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) faktisk en toldgodtgørelsesordning, da DEPBS-licenserne kun anvendes til at betale importtolden for de råmaterialer, der anvendes til fremstillingen af grafitelektrodesystemerne. Derfor refunderes omkostningerne ved den importtold, der betales for råmaterialerne, når varen eksporteres, hvilket medfører en lavere eksportpris. Virksomheden hævdede derfor, at der bør ske en tilpasning af hjemmemarkedspriserne, da de ikke påvirkes af refusionen af importtolden. Undersøgelsen viste, at i modsætning til det anførte, anvender virksomheden de toldfrie importerede råmaterialer både i produktionen af grafitelektrodesystemer til eksportmarkedet og i produktionen til hjemmemarkedet. Derfor har DEPBS ingen indflydelse på prisforskellen mellem varer, der sælges på hjemmemarkedet, og varer, der eksporteres, og der kan ikke gives tilladelse til tilpasningen. |
| --- | --- |

(29)

Den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent hævdede, at for dens eget vedkommende er Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) faktisk en toldgodtgørelsesordning, da DEPBS-licenserne kun anvendes til at betale importtolden for de råmaterialer, der anvendes til fremstillingen af grafitelektrodesystemerne. Derfor refunderes omkostningerne ved den importtold, der betales for råmaterialerne, når varen eksporteres, hvilket medfører en lavere eksportpris. Virksomheden hævdede derfor, at der bør ske en tilpasning af hjemmemarkedspriserne, da de ikke påvirkes af refusionen af importtolden. Undersøgelsen viste, at i modsætning til det anførte, anvender virksomheden de toldfrie importerede råmaterialer både i produktionen af grafitelektrodesystemer til eksportmarkedet og i produktionen til hjemmemarkedet. Derfor har DEPBS ingen indflydelse på prisforskellen mellem varer, der sælges på hjemmemarkedet, og varer, der eksporteres, og der kan ikke gives tilladelse til tilpasningen.

2.4.   Dumpingmargen

| (30) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Ud fra ovennævnte metode beløber den fastsatte dumpingmargin for den samarbejdsvillige eksporterende producent sig til 11-12 %. |
| --- | --- |

(30)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Ud fra ovennævnte metode beløber den fastsatte dumpingmargin for den samarbejdsvillige eksporterende producent sig til 11-12 %.

| (31) | I sine kommentarer til fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale opretholdelsen af de gældende foranstaltninger (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«), hævdede den berørte virksomhed, at beregningen af dumpingmargenen, baseret på 4 ud af 12 måneder i NUP, var en afvigelse fra den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, hvor der blev taget højde for alle 12 måneder i undersøgelsesperioden. Virksomheden hævdede derfor, at den anvendte beregningsmetode betød en for stor dumpingmargin. |
| --- | --- |

(31)

I sine kommentarer til fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale opretholdelsen af de gældende foranstaltninger (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«), hævdede den berørte virksomhed, at beregningen af dumpingmargenen, baseret på 4 ud af 12 måneder i NUP, var en afvigelse fra den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, hvor der blev taget højde for alle 12 måneder i undersøgelsesperioden. Virksomheden hævdede derfor, at den anvendte beregningsmetode betød en for stor dumpingmargin.

| (32) | Det skal erindres, at det er normalt, at Kommissionen anvender en beregningsmetode baseret på 4 måneder af NUP i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvor det skal afgøres, om der fortsat er tale om dumping, eller om der er sandsynlighed for dumping. Undersøgelsen på stedet sikrede, at de 4 måneder var repræsentative i forhold til en fuld periode på 12 måneder. Det blev opnået ved at sammenligne omkostninger og priser fra de 4 måneder med oplysninger fra de resterende 8 måneder. Dertil kommer, at de 4 måneder, der blev valgt, var den sidste måned i hvert kvartal og derfor jævnt fordelt over perioden på 12 måneder. Kommissionen er derfor ikke enig i, at den anvendte metode ændrer ved den endelige konklusion for så vidt angår eksistensen af dumping i NUP, eller at den forøger dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(32)

Det skal erindres, at det er normalt, at Kommissionen anvender en beregningsmetode baseret på 4 måneder af NUP i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvor det skal afgøres, om der fortsat er tale om dumping, eller om der er sandsynlighed for dumping. Undersøgelsen på stedet sikrede, at de 4 måneder var repræsentative i forhold til en fuld periode på 12 måneder. Det blev opnået ved at sammenligne omkostninger og priser fra de 4 måneder med oplysninger fra de resterende 8 måneder. Dertil kommer, at de 4 måneder, der blev valgt, var den sidste måned i hvert kvartal og derfor jævnt fordelt over perioden på 12 måneder. Kommissionen er derfor ikke enig i, at den anvendte metode ændrer ved den endelige konklusion for så vidt angår eksistensen af dumping i NUP, eller at den forøger dumpingmargenen.

| (33) | Som følge af manglende samarbejde fra den anden kendte indiske eksporterende producent kunne der ikke beregnes en dumpingmargin for denne producent. Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse blev eksporten fra denne virksomhed til Unionen imidlertid også foretaget til dumpingpriser. Da størstedelen af eksporten fra Indien vedrører den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, for hvilken der blev konstateret dumping, og den gennemsnitlige pris på den pågældende vare importeret fra Indien ifølge Eurostat er lavere end den samarbejdende virksomheds gennemsnitlige eksportpris, bekræftes det, at der finder dumping sted på nationalt plan. |
| --- | --- |

(33)

Som følge af manglende samarbejde fra den anden kendte indiske eksporterende producent kunne der ikke beregnes en dumpingmargin for denne producent. Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse blev eksporten fra denne virksomhed til Unionen imidlertid også foretaget til dumpingpriser. Da størstedelen af eksporten fra Indien vedrører den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, for hvilken der blev konstateret dumping, og den gennemsnitlige pris på den pågældende vare importeret fra Indien ifølge Eurostat er lavere end den samarbejdende virksomheds gennemsnitlige eksportpris, bekræftes det, at der finder dumping sted på nationalt plan.

3.   Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves

| (34) | I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fornyet dumping undersøgt. I betragtning af, at der kun findes én eksporterende producent i Indien, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, hviler konklusionerne nedenfor på oplysningerne fra den eneste samarbejdende virksomhed og på de tilgængelige oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, dvs. oplysninger fra Eurostat og anmodningen om fornyet undersøgelse. |
| --- | --- |

(34)

I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fornyet dumping undersøgt. I betragtning af, at der kun findes én eksporterende producent i Indien, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, hviler konklusionerne nedenfor på oplysningerne fra den eneste samarbejdende virksomhed og på de tilgængelige oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, dvs. oplysninger fra Eurostat og anmodningen om fornyet undersøgelse.

| (35) | Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de indiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet. EU-markedets attraktivitet over for indiske producenter og eksportpriserne til tredjelande. |
| --- | --- |

(35)

Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de indiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet. EU-markedets attraktivitet over for indiske producenter og eksportpriserne til tredjelande.

3.1.   Eksportørernes uudnyttede kapacitet

| (36) | Med hensyn til den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent fremgik det af undersøgelsen, at virksomheden har en uudnyttet kapacitet. Desuden har virksomheden offentligt erklæret, at den har til hensigt at øge sin eksisterende kapacitet. Det bør også understreges, at virksomheden er eksportorienteret med størstedelen af omsætningen i NUP, der stammer fra eksportsalg, og at Unionen stadig er en vigtig eksportdestination til trods for de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(36)

Med hensyn til den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent fremgik det af undersøgelsen, at virksomheden har en uudnyttet kapacitet. Desuden har virksomheden offentligt erklæret, at den har til hensigt at øge sin eksisterende kapacitet. Det bør også understreges, at virksomheden er eksportorienteret med størstedelen af omsætningen i NUP, der stammer fra eksportsalg, og at Unionen stadig er en vigtig eksportdestination til trods for de gældende foranstaltninger.

| (37) | Med hensyn til den anden indiske producent har virksomheden ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse allerede øget sin kapacitet væsentligt, siden foranstaltningerne blev indført, og planlægger at øge den yderligere. Det kan derfor ikke udelukkes, at i det mindste en del af denne øgede kapacitet kunne omlægges til EU-markedet, såfremt foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(37)

Med hensyn til den anden indiske producent har virksomheden ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse allerede øget sin kapacitet væsentligt, siden foranstaltningerne blev indført, og planlægger at øge den yderligere. Det kan derfor ikke udelukkes, at i det mindste en del af denne øgede kapacitet kunne omlægges til EU-markedet, såfremt foranstaltningerne bortfalder.

3.2.   EU-markedets attraktivitet

| (38) | EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumping- og udligningstold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den indiske eksport. Tværtimod har de indiske eksportører i de seneste tre år mere end fordoblet deres eksport og mere end tredoblet deres markedsandel i Unionen. Det bør også fremhæves, at prisniveauet i denne periode på EU-markedet er steget med 40 %. |
| --- | --- |

(38)

EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumping- og udligningstold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den indiske eksport. Tværtimod har de indiske eksportører i de seneste tre år mere end fordoblet deres eksport og mere end tredoblet deres markedsandel i Unionen. Det bør også fremhæves, at prisniveauet i denne periode på EU-markedet er steget med 40 %.

3.3.   Eksportpriser til tredjelande

| (39) | Med hensyn til eksporten til tredjelande viste undersøgelsen, at eksportprisniveauet ab fabrik hos den samarbejdsvillige virksomhed var lavere end eksportpriserne til Unionen, hvor der var blevet konstateret dumping. Det kan derfor forventes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent vil omlægge i hvert fald en del af sin eksport til Unionen på grund af EU-markedets attraktivitet, såfremt foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(39)

Med hensyn til eksporten til tredjelande viste undersøgelsen, at eksportprisniveauet ab fabrik hos den samarbejdsvillige virksomhed var lavere end eksportpriserne til Unionen, hvor der var blevet konstateret dumping. Det kan derfor forventes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent vil omlægge i hvert fald en del af sin eksport til Unionen på grund af EU-markedets attraktivitet, såfremt foranstaltningerne bortfalder.

3.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

| (40) | På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Indien stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Når der tages hensyn til den nuværende uudnyttede kapacitet i Indien og EU-markedets attraktivitet, ser det rent faktisk ud til, at de indiske eksporterende producenter har et incitament til at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser i det mindste for så vidt angår den samarbejdsvillige eksporterende producent. |
| --- | --- |

(40)

På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Indien stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Når der tages hensyn til den nuværende uudnyttede kapacitet i Indien og EU-markedets attraktivitet, ser det rent faktisk ud til, at de indiske eksporterende producenter har et incitament til at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser i det mindste for så vidt angår den samarbejdsvillige eksporterende producent.

D.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

1.   EU-produktion

| (41) | Samme vare fremstilles i Unionen af fem virksomheder eller virksomhedskoncerner, der tegner sig for den samlede EU-produktion af samme vare, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(41)

Samme vare fremstilles i Unionen af fem virksomheder eller virksomhedskoncerner, der tegner sig for den samlede EU-produktion af samme vare, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

2.   EU-erhvervsgrenen

| (42) | To af de fem virksomhedskoncerner støttede ikke anmodningen og samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Følgende tre producenter indsendte anmodningen og indvilligede i at samarbejde: Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH. |
| --- | --- |

(42)

To af de fem virksomhedskoncerner støttede ikke anmodningen og samarbejdede ikke i forbindelse med den fornyede undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Følgende tre producenter indsendte anmodningen og indvilligede i at samarbejde: Graftech International, SGL Carbon GmbH og Tokai ERFTCARBON GmbH.

| (43) | Disse tre virksomhedsgrupper tegner sig for størstedelen af den samlede EU-produktion af samme vare, da de udgør mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer, jf. betragtning 4. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(43)

Disse tre virksomhedsgrupper tegner sig for størstedelen af den samlede EU-produktion af samme vare, da de udgør mere end 90 % af den samlede EU-produktion af visse grafitelektrodesystemer, jf. betragtning 4. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.

E.   SITUATION PÅ EU-MARKEDET

1.   Indledende bemærkning

| (44) | Da der kun var én indisk eksporterende producent af den pågældende vare, som samarbejdede i denne undersøgelse, er oplysningerne om importen af den pågældende vare til Den Europæiske Union med oprindelse i Indien ikke gengivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19. |
| --- | --- |

(44)

Da der kun var én indisk eksporterende producent af den pågældende vare, som samarbejdede i denne undersøgelse, er oplysningerne om importen af den pågældende vare til Den Europæiske Union med oprindelse i Indien ikke gengivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.

| (45) | Situationen inden for grafitelektrodeindustrien er tæt knyttet til stålsektoren, da grafitelektroder primært anvendes i den elektriske stålindustri. I den sammenhæng bør det bemærkes, at i 2007 og indtil de første tre kvartaler af 2008 herskede der meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren og således også for grafitelektrodeindustrien. |
| --- | --- |

(45)

Situationen inden for grafitelektrodeindustrien er tæt knyttet til stålsektoren, da grafitelektroder primært anvendes i den elektriske stålindustri. I den sammenhæng bør det bemærkes, at i 2007 og indtil de første tre kvartaler af 2008 herskede der meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren og således også for grafitelektrodeindustrien.

| (46) | Det bør bemærkes, at salgsmængderne for grafitelektroder bevægede sig stort set i takt med mængden af stålproduktionen. Imidlertid forhandles forsyningskontrakter for grafitelektroder, der omfatter priser og mængder, normalt for perioder på 6-12 måneder. Der er derfor generelt en tidsmæssig forskydning mellem udviklingen i salgsmængde, der skyldes ændringer i efterspørgslen, og efterfølgende indflydelse på priserne. |
| --- | --- |

(46)

Det bør bemærkes, at salgsmængderne for grafitelektroder bevægede sig stort set i takt med mængden af stålproduktionen. Imidlertid forhandles forsyningskontrakter for grafitelektroder, der omfatter priser og mængder, normalt for perioder på 6-12 måneder. Der er derfor generelt en tidsmæssig forskydning mellem udviklingen i salgsmængde, der skyldes ændringer i efterspørgslen, og efterfølgende indflydelse på priserne.

2.   Forbrug på EU-markedet

| (47) | EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, et skøn over de øvrige EU-producenters salgsmængde på EU-markedet, importoplysninger fra Eurostat og oplysninger indhentet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse (9), blev der set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(47)

EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, et skøn over de øvrige EU-producenters salgsmængde på EU-markedet, importoplysninger fra Eurostat og oplysninger indhentet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse (9), blev der set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare.

| (48) | Mellem 2006 og NUP faldt EU-forbruget med næsten 25 %, og den største del af faldet skete mellem 2008 og NUP. Det bør bemærkes, at EU-forbruget lå på et meget højt niveau og var steget med 30 % mellem undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og 2006 som følge af meget positive markedsvilkår i begyndelsen af den betragtede periode.

  Tabel 1 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (tons) | 170 035 | 171 371 | 169 744 | 128 437 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 100 | 76 |

(48)

Mellem 2006 og NUP faldt EU-forbruget med næsten 25 %, og den største del af faldet skete mellem 2008 og NUP. Det bør bemærkes, at EU-forbruget lå på et meget højt niveau og var steget med 30 % mellem undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og 2006 som følge af meget positive markedsvilkår i begyndelsen af den betragtede periode.

Tabel 1

2006

2007

2008

NUP

Samlet EU-forbrug (tons)

170 035

171 371

169 744

128 437

Indeks (2006 = 100)

100

101

100

76

3.   Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Indien

| (49) | Importmængden med oprindelse i Indien (»det pågældende land«) er steget støt med 143 procentpoint i den betragtede periode og nåede et niveau på 5 000 til 7 000 tons i NUP. Markedsandelen af importen fra det pågældende land mere end tredobledes mellem 2006 og NUP, da den nåede et niveau på ca. 5 %. Markedsandelen steg stadig i NUP til trods for den betydelige nedgang i efterspørgslen. Priserne på importen fra det pågældende land steg med 52 % i den betragtede periode og fulgte en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Oplysningerne i tabel 2 er ikke angivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, da der kun findes to kendte eksporterende producenter i Indien.

  Tabel 2 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra det pågældende land (tons) | 2 000 til 3 000 | 3 000 til 4 000 | 7 000 til 9 000 | 5 000 til 7 000 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 123 | 318 | 243 |
| Markedsandel for importen fra det pågældende land | Ca. 1,5 % | Ca. 2 % | Ca. 5 % | Ca. 5 % |
| Importpriser fra det pågældende land (EUR pr. ton) | Ca. 2 000 | Ca. 2 600 | Ca. 3 000 | Ca. 3 200 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 133 | 145 | 152 |

(49)

Importmængden med oprindelse i Indien (»det pågældende land«) er steget støt med 143 procentpoint i den betragtede periode og nåede et niveau på 5 000 til 7 000 tons i NUP. Markedsandelen af importen fra det pågældende land mere end tredobledes mellem 2006 og NUP, da den nåede et niveau på ca. 5 %. Markedsandelen steg stadig i NUP til trods for den betydelige nedgang i efterspørgslen. Priserne på importen fra det pågældende land steg med 52 % i den betragtede periode og fulgte en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Oplysningerne i tabel 2 er ikke angivet i nøjagtige tal af fortrolighedshensyn, da der kun findes to kendte eksporterende producenter i Indien.

Tabel 2

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra det pågældende land (tons)

2 000 til 3 000

3 000 til 4 000

7 000 til 9 000

5 000 til 7 000

Indeks (2006 = 100)

100

123

318

243

Markedsandel for importen fra det pågældende land

Ca. 1,5 %

Ca. 2 %

Ca. 5 %

Ca. 5 %

Importpriser fra det pågældende land (EUR pr. ton)

Ca. 2 000

Ca. 2 600

Ca. 3 000

Ca. 3 200

Indeks (2006 = 100)

100

133

145

152

4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

| (50) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(50)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

4.1.   Produktion

| (51) | I NUP faldt produktionen med 29 % sammenlignet med 2006. EU-erhvervsgrenens produktion steg først med 2 % i 2007 sammenlignet med 2006, inden den faldt drastisk, især i NUP.

  Tabel 3 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (tons) | 272 468 | 278 701 | 261 690 | 192 714 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 96 | 71 |

(51)

I NUP faldt produktionen med 29 % sammenlignet med 2006. EU-erhvervsgrenens produktion steg først med 2 % i 2007 sammenlignet med 2006, inden den faldt drastisk, især i NUP.

Tabel 3

2006

2007

2008

NUP

Produktion (tons)

272 468

278 701

261 690

192 714

Indeks (2006 = 100)

100

102

96

71

4.2.   Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad

| (52) | Produktionskapaciteten faldt marginalt (med generelt 2 %) mellem 2006 og NUP. Da produktionen også faldt i 2008 og særlig i NUP, viste den deraf resulterende kapacitetsudnyttelse et generelt fald på 25 procentpoint mellem 2006 og NUP.

  Tabel 4 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (tons) | 298 500 | 292 250 | 291 500 | 293 500 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 98 | 98 |
| Kapacitetsudnyttelse | 91 % | 95 % | 90 % | 66 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 104 | 98 | 72 |

(52)

Produktionskapaciteten faldt marginalt (med generelt 2 %) mellem 2006 og NUP. Da produktionen også faldt i 2008 og særlig i NUP, viste den deraf resulterende kapacitetsudnyttelse et generelt fald på 25 procentpoint mellem 2006 og NUP.

Tabel 4

2006

2007

2008

NUP

Produktionskapacitet (tons)

298 500

292 250

291 500

293 500

Indeks (2006 = 100)

100

98

98

98

Kapacitetsudnyttelse

91 %

95 %

90 %

66 %

Indeks (2006 = 100)

100

104

98

72

4.3.   Lagerbeholdning

| (53) | EU-erhvervsgrenens slutlagre forblev stabile i 2007 sammenlignet med 2006 og faldt derefter med 10 % i 2008. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var 5 % mindre end i 2006.

  Tabel 5 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (tons) | 21 407 | 21 436 | 19 236 | 20 328 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 90 | 95 |

(53)

EU-erhvervsgrenens slutlagre forblev stabile i 2007 sammenlignet med 2006 og faldt derefter med 10 % i 2008. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var 5 % mindre end i 2006.

Tabel 5

2006

2007

2008

NUP

Slutlagre (tons)

21 407

21 436

19 236

20 328

Indeks (2006 = 100)

100

100

90

95

4.4.   Salgsmængde

| (54) | EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 39 % i den betragtede periode. Salget var meget højt ved begyndelsen af den betragtede periode, idet det var steget med næsten 70 % sammenlignet med undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Salgsmængderne faldt lidt i 2007 og 2008, men forblev på et relativt højt niveau (i 2008 var de stadigvæk 47 % over niveauet for undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse). Men salgsmængderne faldt betydeligt mellem 2008 og NUP (med næsten en tredjedel).

  Tabel 6 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (tons) | 143 832 | 139 491 | 124 463 | 88 224 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 87 | 61 |

(54)

EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 39 % i den betragtede periode. Salget var meget højt ved begyndelsen af den betragtede periode, idet det var steget med næsten 70 % sammenlignet med undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Salgsmængderne faldt lidt i 2007 og 2008, men forblev på et relativt højt niveau (i 2008 var de stadigvæk 47 % over niveauet for undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse). Men salgsmængderne faldt betydeligt mellem 2008 og NUP (med næsten en tredjedel).

Tabel 6

2006

2007

2008

NUP

EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (tons)

143 832

139 491

124 463

88 224

Indeks (2006 = 100)

100

97

87

61

4.5.   Markedsandel

| (55) | EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt progressivt med næsten 16 procentpoint mellem 2006 og NUP (fra 84,6 % til 68,7 %).

  Tabel 7 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens markedsandel | 84,6 % | 81,4 % | 73,3 % | 68,7 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 96 | 87 | 81 |

(55)

EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt progressivt med næsten 16 procentpoint mellem 2006 og NUP (fra 84,6 % til 68,7 %).

Tabel 7

2006

2007

2008

NUP

EU-erhvervsgrenens markedsandel

84,6 %

81,4 %

73,3 %

68,7 %

Indeks (2006 = 100)

100

96

87

81

4.6.   Vækst

| (56) | Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med næsten 25 %. EU-erhvervsgrenen mistede omkring 16 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 3,4 procentpoint. |
| --- | --- |

(56)

Mellem 2006 og NUP faldt forbruget i Unionen med næsten 25 %. EU-erhvervsgrenen mistede omkring 16 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 3,4 procentpoint.

4.7.   Beskæftigelse

| (57) | Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2006 og NUP.

  Tabel 8 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse for den pågældende vare (personer) | 1 942 | 1 848 | 1 799 | 1 804 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |

(57)

Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2006 og NUP.

Tabel 8

2006

2007

2008

NUP

Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)

1 942

1 848

1 799

1 804

Indeks (2006 = 100)

100

95

93

93

4.8.   Produktivitet

| (58) | EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat, faldt med 24 % mellem 2006 og NUP. Den steg lidt i 2007 og 2008, inden den faldt med næsten 25 % i NUP.

  Tabel 9 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (tons pr. ansat) | 140 | 151 | 146 | 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 107 | 104 | 76 |

(58)

EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat, faldt med 24 % mellem 2006 og NUP. Den steg lidt i 2007 og 2008, inden den faldt med næsten 25 % i NUP.

Tabel 9

2006

2007

2008

NUP

Produktivitet (tons pr. ansat)

140

151

146

107

Indeks (2006 = 100)

100

107

104

76

4.9.   Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne

| (59) | EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viser en positiv tendens, da de er steget med 40 % i den betragtede periode. Det skyldes: i) det generelle prisniveau på markedet, ii) behovet for at indhente stigningerne i produktionsomkostningerne, og iii) måden, hvorpå priserne i forsyningskontrakterne fastsættes. |
| --- | --- |

(59)

EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viser en positiv tendens, da de er steget med 40 % i den betragtede periode. Det skyldes: i) det generelle prisniveau på markedet, ii) behovet for at indhente stigningerne i produktionsomkostningerne, og iii) måden, hvorpå priserne i forsyningskontrakterne fastsættes.

| (60) | I 2007 og 2008 var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sine priser i forbindelse med de generelt stigende priser på markedet, som skyldtes en fortsat stor efterspørgsel efter grafitelektroder. Denne efterspørgsel kunne tilskrives de meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren til og med de første tre kvartaler af 2008, jf. betragtning 45. |
| --- | --- |

(60)

I 2007 og 2008 var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sine priser i forbindelse med de generelt stigende priser på markedet, som skyldtes en fortsat stor efterspørgsel efter grafitelektroder. Denne efterspørgsel kunne tilskrives de meget positive markedsvilkår inden for stålsektoren til og med de første tre kvartaler af 2008, jf. betragtning 45.

| (61) | Priserne steg også i 2007 og 2008 til dels for at dække stigende produktionsomkostninger, især på råmaterialer. Mellem 2006 og 2008 steg omkostningerne med 23 %. Imidlertid var EU-erhvervsgrenen i stand til at dække disse stigninger ved at forøge sine priser betydeligt (+ 33 %). |
| --- | --- |

(61)

Priserne steg også i 2007 og 2008 til dels for at dække stigende produktionsomkostninger, især på råmaterialer. Mellem 2006 og 2008 steg omkostningerne med 23 %. Imidlertid var EU-erhvervsgrenen i stand til at dække disse stigninger ved at forøge sine priser betydeligt (+ 33 %).

| (62) | Priserne steg stadigvæk, om end i et mindre omfang (+ 5 %) i NUP. Det forhold, at priserne ikke faldt i en periode med faldende efterspørgsel, forklares ved måden, hvorpå forsyningskontrakterne etableres på markedet, og det forhold, at de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008. Som nævnt i betragtning 46 bevægede salgsmængderne for grafitelektroder sig stort set i takt med stålproduktionen. Imidlertid kan forhandlingen af forsyningskontrakter for grafitelektroder for perioder på 6-12 måneder føre til en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Kontrakterne forhandles ud fra forventede salgsmængder, som kan være forskellige fra den faktisk opnåede salgsmængde med det resultat, at pristendensen i en bestemt periode ikke nødvendigvis følger tendensen i salgsmængden for samme periode. Det var tilfældet i NUP, da salgsmængden faldt, men priserne forblev høje, da de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008, og nogle leveringer, der var planlagt til 2008, blev udsat til 2009. Stigningen på 5 % i priserne i NUP var ikke desto mindre utilstrækkelig til at dække omkostningsstigningerne (+ 13 %), hvilket havde været muligt i de foregående perioder. Priserne blev genforhandlet på et lavere niveau efter NUP. |
| --- | --- |

(62)

Priserne steg stadigvæk, om end i et mindre omfang (+ 5 %) i NUP. Det forhold, at priserne ikke faldt i en periode med faldende efterspørgsel, forklares ved måden, hvorpå forsyningskontrakterne etableres på markedet, og det forhold, at de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008. Som nævnt i betragtning 46 bevægede salgsmængderne for grafitelektroder sig stort set i takt med stålproduktionen. Imidlertid kan forhandlingen af forsyningskontrakter for grafitelektroder for perioder på 6-12 måneder føre til en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Kontrakterne forhandles ud fra forventede salgsmængder, som kan være forskellige fra den faktisk opnåede salgsmængde med det resultat, at pristendensen i en bestemt periode ikke nødvendigvis følger tendensen i salgsmængden for samme periode. Det var tilfældet i NUP, da salgsmængden faldt, men priserne forblev høje, da de fleste forsyningskontrakter for 2009 blev indgået i 2008, og nogle leveringer, der var planlagt til 2008, blev udsat til 2009. Stigningen på 5 % i priserne i NUP var ikke desto mindre utilstrækkelig til at dække omkostningsstigningerne (+ 13 %), hvilket havde været muligt i de foregående perioder. Priserne blev genforhandlet på et lavere niveau efter NUP.

| (63) | Som nævnt i betragtning 49 fulgte priserne på importen fra det pågældende land en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

  Tabel 10 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton) | 2 569 | 3 103 | 3 428 | 3 585 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 133 | 140 |

(63)

Som nævnt i betragtning 49 fulgte priserne på importen fra det pågældende land en tendens, der svarede til tendensen for EU-erhvervsgrenens priser, men forblev konsekvent lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

Tabel 10

2006

2007

2008

NUP

Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)

2 569

3 103

3 428

3 585

Indeks (2006 = 100)

100

121

133

140

4.10.   Lønninger

| (64) | Mellem 2006 og NUP steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 15 %.

  Tabel 11 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR) | 52 | 56 | 61 | 60 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |

(64)

Mellem 2006 og NUP steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 15 %.

Tabel 11

2006

2007

2008

NUP

Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)

52

56

61

60

Indeks (2006 = 100)

100

108

118

115

4.11.   Investeringer

| (65) | Mellem 2006 og NUP steg den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 37 %. Imidlertid faldt investeringerne i NUP med 14 % sammenlignet med 2008.

  Tabel 12 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringer (EUR) | 30 111 801 | 45 383 433 | 47 980 973 | 41 152 458 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 151 | 159 | 137 |

(65)

Mellem 2006 og NUP steg den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 37 %. Imidlertid faldt investeringerne i NUP med 14 % sammenlignet med 2008.

Tabel 12

2006

2007

2008

NUP

Nettoinvesteringer (EUR)

30 111 801

45 383 433

47 980 973

41 152 458

Indeks (2006 = 100)

100

151

159

137

4.12.   Rentabilitet og investeringsafkast

| (66) | Med en stigning i omkostningerne på 40 % i den betragtede periode lykkedes det stadig EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og 2007 at øge sine priser med mere end omkostningsstigningen. Det førte til en stigning i fortjenesten fra 19 % i 2006 til 26 % i 2007. Fra 2007 til 2008 steg priser og omkostninger i samme forhold, således at EU-erhvervsgrenens margen forblev stabil på niveauet for 2007. Fortjenesten faldt derefter igen til 19 % i NUP som følge af virkningen på omkostningerne ved lavere produktionskapacitetsudnyttelse og højere priser på råmaterialer. Fortjenesten faldt yderligere i 2009, da EU-erhvervsgrenen var nødt til at justere sine priser i nedadgående retning for at kunne afspejle den generelle nedgang i salgspriserne på markedet for grafitelektroder som følge af faldende efterspørgsel i stålsektoren. |
| --- | --- |

(66)

Med en stigning i omkostningerne på 40 % i den betragtede periode lykkedes det stadig EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og 2007 at øge sine priser med mere end omkostningsstigningen. Det førte til en stigning i fortjenesten fra 19 % i 2006 til 26 % i 2007. Fra 2007 til 2008 steg priser og omkostninger i samme forhold, således at EU-erhvervsgrenens margen forblev stabil på niveauet for 2007. Fortjenesten faldt derefter igen til 19 % i NUP som følge af virkningen på omkostningerne ved lavere produktionskapacitetsudnyttelse og højere priser på råmaterialer. Fortjenesten faldt yderligere i 2009, da EU-erhvervsgrenen var nødt til at justere sine priser i nedadgående retning for at kunne afspejle den generelle nedgang i salgspriserne på markedet for grafitelektroder som følge af faldende efterspørgsel i stålsektoren.

| (67) | Investeringsafkastet steg fra 71 % i 2006 til 103 % i 2007. I 2008 steg det til 119 %, inden det faldt til 77 % i NUP. Generelt steg investeringsafkastet kun med 6 procentpoint mellem 2006 og NUP.

  Tabel 13 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) | 19 % | 26 % | 25 % | 19 % |
| Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) | 71 % | 103 % | 119 % | 77 % |

(67)

Investeringsafkastet steg fra 71 % i 2006 til 103 % i 2007. I 2008 steg det til 119 %, inden det faldt til 77 % i NUP. Generelt steg investeringsafkastet kun med 6 procentpoint mellem 2006 og NUP.

Tabel 13

2006

2007

2008

NUP

Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)

19 %

26 %

25 %

19 %

Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)

71 %

103 %

119 %

77 %

4.13.   Likviditet og evne til at rejse kapital

| (68) | Nettolikviditeten fra driften steg mellem 2006 og 2007. Denne stigning fortsatte i 2008, inden den faldt i NUP. Likviditeten var generelt 28 % højere i NUP end ved begyndelsen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(68)

Nettolikviditeten fra driften steg mellem 2006 og 2007. Denne stigning fortsatte i 2008, inden den faldt i NUP. Likviditeten var generelt 28 % højere i NUP end ved begyndelsen af den betragtede periode.

| (69) | Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.

  Tabel 14 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (EUR) | 109 819 535 | 159 244 026 | 196 792 707 | 140 840 498 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 145 | 179 | 128 |

(69)

Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.

Tabel 14

2006

2007

2008

NUP

Likviditet (EUR)

109 819 535

159 244 026

196 792 707

140 840 498

Indeks (2006 = 100)

100

145

179

128

4.14.   Dumpingmargenens størrelse

| (70) | På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Indien kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(70)

På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Indien kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.

4.15.   Genrejsning fra virkningerne af tidligere subsidiering og dumping

| (71) | De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger i 2004. EU-erhvervsgrenen drog især mellem 2006 og 2008 fordel af stigningen i priser og fortjeneste. Det skyldtes meget positive markedsvilkår, som gjorde det muligt at opretholde høje priser og en høj rentabilitet, selv om EU-erhvervsgrenens markedsandel som nævnt i betragtning 55 var faldende. Imidlertid steg markedsandelen af den indiske import i den samme periode til trods for foranstaltningerne, og indiske varer er blevet importeret til priser, der er lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP begyndte fortjenesten allerede at falde for EU-erhvervsgrenen og faldt yderligere i 2009 som følge af omkostningsstigningen og de begrænsede prisstigninger. |
| --- | --- |

(71)

De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at der er sket en vis forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af endelige udlignings- og antidumpingforanstaltninger i 2004. EU-erhvervsgrenen drog især mellem 2006 og 2008 fordel af stigningen i priser og fortjeneste. Det skyldtes meget positive markedsvilkår, som gjorde det muligt at opretholde høje priser og en høj rentabilitet, selv om EU-erhvervsgrenens markedsandel som nævnt i betragtning 55 var faldende. Imidlertid steg markedsandelen af den indiske import i den samme periode til trods for foranstaltningerne, og indiske varer er blevet importeret til priser, der er lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP begyndte fortjenesten allerede at falde for EU-erhvervsgrenen og faldt yderligere i 2009 som følge af omkostningsstigningen og de begrænsede prisstigninger.

5.   Indvirkningen af dumpingimporten og andre faktorer

5.1.   Virkningerne af dumpingimporten

| (72) | Til trods for et fald i forbruget i Den Europæiske Union i den betragtede periode blev importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet og markedsandelen for denne import mere end tredoblet (jf. betragtning 49). Hvis antidumping- og udligningstolden ikke tages i betragtning, underbød importen fra det pågældende land priserne i EU-erhvervsgrenen om end med mindre end 2 % i NUP. |
| --- | --- |

(72)

Til trods for et fald i forbruget i Den Europæiske Union i den betragtede periode blev importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet og markedsandelen for denne import mere end tredoblet (jf. betragtning 49). Hvis antidumping- og udligningstolden ikke tages i betragtning, underbød importen fra det pågældende land priserne i EU-erhvervsgrenen om end med mindre end 2 % i NUP.

5.2.   Virkningen af den økonomiske krise

| (73) | Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier, herunder industrien for grafitelektroder, var EU-erhvervsgrenen i 2007 og i de første tre kvartaler af 2008 i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise viste sig i slutningen af 2008. Det forhold at forsyningskontrakterne for grafitelektroder normalt forhandles for perioder på 6-12 måneder betyder, at der er en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Eftersom kontrakterne for NUP blev forhandlet på et tidspunkt, da virkningerne af den økonomiske krise ikke kunne forudses, var virkningen af den økonomiske krise i NUP hovedsagelig med hensyn til mængde, idet enhver virkning med hensyn til priser ville være blevet følt af EU-erhvervsgrenen med en vis forsinkelse. I den forbindelse skal det bemærkes, at situationen for EU-erhvervsgrenen i en vis forstand er forværret, selv i perioden med positive økonomiske vilkår, ved at der er tabt markedsandele over for importen fra det pågældende land. Det forhold, at denne forværring ikke førte til større negative virkninger, skyldtes dels den store efterspørgsel i 2007-2008, som betød, at EU-erhvervsgrenen kunne opretholde store produktions- og salgsmængder, dels det forhold, at da disse mængder faldt i NUP, kunne priserne stadig opretholdes som følge af ovennævnte tidsmæssige forsinkelse. |
| --- | --- |

(73)

Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier, herunder industrien for grafitelektroder, var EU-erhvervsgrenen i 2007 og i de første tre kvartaler af 2008 i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise viste sig i slutningen af 2008. Det forhold at forsyningskontrakterne for grafitelektroder normalt forhandles for perioder på 6-12 måneder betyder, at der er en forsinket virkning af enhver ændring i efterspørgslen på priserne (stigning eller fald). Eftersom kontrakterne for NUP blev forhandlet på et tidspunkt, da virkningerne af den økonomiske krise ikke kunne forudses, var virkningen af den økonomiske krise i NUP hovedsagelig med hensyn til mængde, idet enhver virkning med hensyn til priser ville være blevet følt af EU-erhvervsgrenen med en vis forsinkelse. I den forbindelse skal det bemærkes, at situationen for EU-erhvervsgrenen i en vis forstand er forværret, selv i perioden med positive økonomiske vilkår, ved at der er tabt markedsandele over for importen fra det pågældende land. Det forhold, at denne forværring ikke førte til større negative virkninger, skyldtes dels den store efterspørgsel i 2007-2008, som betød, at EU-erhvervsgrenen kunne opretholde store produktions- og salgsmængder, dels det forhold, at da disse mængder faldt i NUP, kunne priserne stadig opretholdes som følge af ovennævnte tidsmæssige forsinkelse.

5.3.   Import fra andre lande

| (74) | Da der er medtaget andre varer end den vare, der undersøges under Eurostats KN-koder, er følgende analyse blevet udført ud fra importoplysninger registreret under Taric-koderne, suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. Der blev set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare. |
| --- | --- |

(74)

Da der er medtaget andre varer end den vare, der undersøges under Eurostats KN-koder, er følgende analyse blevet udført ud fra importoplysninger registreret under Taric-koderne, suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6. Der blev set bort fra en del af importen, da den tilsyneladende ud fra de foreliggende oplysninger ikke indgik i den undersøgte vare.

| (75) | Det skønnes, at importmængden fra andre tredjelande steg med 63 % fra ca. 11 000 tons i 2006 til ca. 18 500 tons i NUP. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 6,6 % i 2006 til 14,4 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra andre tredjelande steg med 42 % mellem 2006 og NUP. Den største del af importen kommer tilsyneladende fra Folkerepublikken Kina (»Kina«), Rusland, Japan og Mexico, der var de eneste lande med en individuel markedsandel på mere end 1 % i NUP. Importen fra disse lande undersøges yderligere i de følgende betragtninger. Importen fra ni andre lande tegner sig for en samlet markedsandel på kun 2 % og undersøges ikke yderligere. |
| --- | --- |

(75)

Det skønnes, at importmængden fra andre tredjelande steg med 63 % fra ca. 11 000 tons i 2006 til ca. 18 500 tons i NUP. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 6,6 % i 2006 til 14,4 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra andre tredjelande steg med 42 % mellem 2006 og NUP. Den største del af importen kommer tilsyneladende fra Folkerepublikken Kina (»Kina«), Rusland, Japan og Mexico, der var de eneste lande med en individuel markedsandel på mere end 1 % i NUP. Importen fra disse lande undersøges yderligere i de følgende betragtninger. Importen fra ni andre lande tegner sig for en samlet markedsandel på kun 2 % og undersøges ikke yderligere.

| (76) | Den kinesiske imports markedsandel steg med 2,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,2 % til 2,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser og også lavere end priserne på importen med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(76)

Den kinesiske imports markedsandel steg med 2,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,2 % til 2,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser og også lavere end priserne på importen med oprindelse i Indien.

| (77) | Den russiske imports markedsandel steg med 4,2 procentpoint i den betragtede periode (fra 1,9 % til 6,1 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lidt lavere end EU-erhvervsgrenens priser, men højere end priserne på importen med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(77)

Den russiske imports markedsandel steg med 4,2 procentpoint i den betragtede periode (fra 1,9 % til 6,1 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lidt lavere end EU-erhvervsgrenens priser, men højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.

| (78) | Den japanske imports markedsandel faldt med 0,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 2,0 % til 1,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lig med eller højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(78)

Den japanske imports markedsandel faldt med 0,4 procentpoint i den betragtede periode (fra 2,0 % til 1,6 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var lig med eller højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.

| (79) | Den mexicanske imports markedsandel steg med 1,0 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,9 % til 1,9 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(79)

Den mexicanske imports markedsandel steg med 1,0 procentpoint i den betragtede periode (fra 0,9 % til 1,9 %). De foreliggende oplysninger tyder på, at denne import skete til priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens priser og også højere end priserne på importen med oprindelse i Indien.

| (80) | Som konklusion kan det ikke udelukkes, at udviklingen i importen fra Kina og Rusland i nogen grad kan have bidraget til forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsandel. I betragtning af den generelle art af de foreliggende oplysninger fra importstatistikkerne, som ikke gør det muligt at sammenligne priserne på varetyperne, sådan som det var muligt for Indien ud fra den eksporterende producents detaljerede oplysninger, kan indvirkningen af den kinesiske og russiske import imidlertid ikke fastslås med sikkerhed.

  Tabel 15 | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra andre lande (tons) | 11 289 | 11 243 | 19 158 | 18 443 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 170 | 163 |
| Markedsandel for importen fra andre lande | 6,6 % | 6,6 % | 11,3 % | 14,4 % |
| Importpris fra andre lande (EUR/ton) | 2 467 | 3 020 | 3 403 | 3 508 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 138 | 142 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| Importmængde fra Kina (tons) | 421 | 659 | 2 828 | 3 380 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 157 | 672 | 804 |
| Den kinesiske imports markedsandel | 0,2 % | 0,4 % | 1,7 % | 2,6 % |
| Importpris fra Kina (EUR/ton) | 1 983 | 2 272 | 2 818 | 2 969 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 115 | 142 | 150 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| Importmængde fra Rusland (tons) | 3 196 | 2 887 | 8 441 | 7 821 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 90 | 264 | 245 |
| Markedsandel for importen fra Rusland | 1,9 % | 1,7 % | 5,0 % | 6,1 % |
| Importpris fra Rusland (EUR/ton) | 2 379 | 2 969 | 3 323 | 3 447 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 125 | 140 | 145 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| Importmængde fra Japan (tons) | 3 391 | 2 223 | 3 731 | 2 090 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 110 | 62 |
| Markedsandel for importen fra Japan | 2,0 % | 1,3 % | 2,2 % | 1,6 % |
| Importpris fra Japan (EUR/ton) | 2 566 | 3 131 | 3 474 | 3 590 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 122 | 135 | 140 |
| | 2006 | 2007 | 2008 | NUP |
| Importmængde fra Mexico (tons) | 1 478 | 2 187 | 2 115 | 2 465 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 148 | 143 | 167 |
| Markedsandel for importen fra Mexico | 0,9 % | 1,3 % | 1,2 % | 1,9 % |
| Importpris fra Mexico (EUR/ton) | 2 634 | 3 629 | 4 510 | 4 554 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 138 | 171 | 173 |

(80)

Som konklusion kan det ikke udelukkes, at udviklingen i importen fra Kina og Rusland i nogen grad kan have bidraget til forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsandel. I betragtning af den generelle art af de foreliggende oplysninger fra importstatistikkerne, som ikke gør det muligt at sammenligne priserne på varetyperne, sådan som det var muligt for Indien ud fra den eksporterende producents detaljerede oplysninger, kan indvirkningen af den kinesiske og russiske import imidlertid ikke fastslås med sikkerhed.

Tabel 15

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra andre lande (tons)

11 289

11 243

19 158

18 443

Indeks (2006 = 100)

100

100

170

163

Markedsandel for importen fra andre lande

6,6 %

6,6 %

11,3 %

14,4 %

Importpris fra andre lande (EUR/ton)

2 467

3 020

3 403

3 508

Indeks (2006 = 100)

100

122

138

142

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra Kina (tons)

421

659

2 828

3 380

Indeks (2006 = 100)

100

157

672

804

Den kinesiske imports markedsandel

0,2 %

0,4 %

1,7 %

2,6 %

Importpris fra Kina (EUR/ton)

1 983

2 272

2 818

2 969

Indeks (2006 = 100)

100

115

142

150

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra Rusland (tons)

3 196

2 887

8 441

7 821

Indeks (2006 = 100)

100

90

264

245

Markedsandel for importen fra Rusland

1,9 %

1,7 %

5,0 %

6,1 %

Importpris fra Rusland (EUR/ton)

2 379

2 969

3 323

3 447

Indeks (2006 = 100)

100

125

140

145

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra Japan (tons)

3 391

2 223

3 731

2 090

Indeks (2006 = 100)

100

66

110

62

Markedsandel for importen fra Japan

2,0 %

1,3 %

2,2 %

1,6 %

Importpris fra Japan (EUR/ton)

2 566

3 131

3 474

3 590

Indeks (2006 = 100)

100

122

135

140

2006

2007

2008

NUP

Importmængde fra Mexico (tons)

1 478

2 187

2 115

2 465

Indeks (2006 = 100)

100

148

143

167

Markedsandel for importen fra Mexico

0,9 %

1,3 %

1,2 %

1,9 %

Importpris fra Mexico (EUR/ton)

2 634

3 629

4 510

4 554

Indeks (2006 = 100)

100

138

171

173

6.   Konklusion

| (81) | Som anført i betragtning 49 er importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet mellem 2006 og NUP. Da forbruget faldt med næsten 25 % i samme periode, førte dette til en kraftig stigning i de indiske eksportørers markedsandel fra ca. 1,5 % i 2006 til ca. 5 % i NUP. De indiske eksportpriser over for EU steg betydeligt i den betragtede periode som et resultat af de generelt højere markedspriser, men de underbød stadigvæk EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(81)

Som anført i betragtning 49 er importmængden fra det pågældende land mere end fordoblet mellem 2006 og NUP. Da forbruget faldt med næsten 25 % i samme periode, førte dette til en kraftig stigning i de indiske eksportørers markedsandel fra ca. 1,5 % i 2006 til ca. 5 % i NUP. De indiske eksportpriser over for EU steg betydeligt i den betragtede periode som et resultat af de generelt højere markedspriser, men de underbød stadigvæk EU-erhvervsgrenens priser.

| (82) | Mellem 2006 og NUP var der en række vigtige indikatorer, der udviklede sig negativt til trods for de gældende antidumping- og udligningsforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 29 % hhv. 39 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 28 % og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Selv om en del af disse negative udviklingstendenser kan forklares med det kraftige fald i forbruget, som faldt med næsten 25 % i den betragtede periode, skal EU-erhvervsgrenens kraftige fald i markedsandele (- 15,9 procentpoint mellem 2006 og NUP) også fortolkes på baggrund af den konstante stigning i markedsandelen for indisk import. |
| --- | --- |

(82)

Mellem 2006 og NUP var der en række vigtige indikatorer, der udviklede sig negativt til trods for de gældende antidumping- og udligningsforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 29 % hhv. 39 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 28 % og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Selv om en del af disse negative udviklingstendenser kan forklares med det kraftige fald i forbruget, som faldt med næsten 25 % i den betragtede periode, skal EU-erhvervsgrenens kraftige fald i markedsandele (- 15,9 procentpoint mellem 2006 og NUP) også fortolkes på baggrund af den konstante stigning i markedsandelen for indisk import.

| (83) | Med hensyn til den temmelig høje fortjeneste i NUP skyldtes den hovedsagelig det fortsat høje prisniveau som forklaret i betragtning 62. Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP til trods for en ret høj fortjeneste på det tidspunkt, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev forpurret af den tiltagende indiske dumpingimport i en situation med faldende efterspørgsel. |
| --- | --- |

(83)

Med hensyn til den temmelig høje fortjeneste i NUP skyldtes den hovedsagelig det fortsat høje prisniveau som forklaret i betragtning 62. Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP til trods for en ret høj fortjeneste på det tidspunkt, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev forpurret af den tiltagende indiske dumpingimport i en situation med faldende efterspørgsel.

F.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

1.   Indledende bemærkninger

| (84) | Som allerede vist har indførelsen af antidumpingforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade. Da det høje EU-forbrug, som gjorde sig gældende i det meste af den betragtede periode, forsvandt i NUP, fremstod EU-erhvervsgrenen imidlertid i en udsat og sårbar situation og lider stadigvæk under den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Indien. Navnlig EU-erhvervsgrenens evne til at få dækket de stigende omkostninger var ved udgangen af NUP ringe. |
| --- | --- |

(84)

Som allerede vist har indførelsen af antidumpingforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade. Da det høje EU-forbrug, som gjorde sig gældende i det meste af den betragtede periode, forsvandt i NUP, fremstod EU-erhvervsgrenen imidlertid i en udsat og sårbar situation og lider stadigvæk under den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Indien. Navnlig EU-erhvervsgrenens evne til at få dækket de stigende omkostninger var ved udgangen af NUP ringe.

2.   Forbindelsen mellem eksportmængder og priser til tredjelande og eksportmængder og priser til Unionen

| (85) | Det konstateredes, at gennemsnitsprisen ved eksportsalg fra Indien til lande uden for EU var lavere end den gennemsnitlige eksportpris til Unionen og også lavere end priserne på hjemmemarkedet. Den indiske eksportørs salg til lande uden for EU skete i betydelige mængder og tegnede sig for størstedelen af det samlede eksportsalg. Kommissionen fandt derfor, at hvis foranstaltningerne udløb, ville de indiske eksportører have et incitament til at omdirigere en betydelig eksportmængde fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked til priser, der — selv om de ville være højere end priserne til tredjelandene — sandsynligvis stadigvæk ville være lavere end de nuværende eksportpriser til Unionen. |
| --- | --- |

(85)

Det konstateredes, at gennemsnitsprisen ved eksportsalg fra Indien til lande uden for EU var lavere end den gennemsnitlige eksportpris til Unionen og også lavere end priserne på hjemmemarkedet. Den indiske eksportørs salg til lande uden for EU skete i betydelige mængder og tegnede sig for størstedelen af det samlede eksportsalg. Kommissionen fandt derfor, at hvis foranstaltningerne udløb, ville de indiske eksportører have et incitament til at omdirigere en betydelig eksportmængde fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked til priser, der — selv om de ville være højere end priserne til tredjelandene — sandsynligvis stadigvæk ville være lavere end de nuværende eksportpriser til Unionen.

3.   Uudnyttet kapacitet og lagre på det indiske marked

| (86) | Den samarbejdsvillige indiske producent havde en betydelig uudnyttet kapacitet og planlagde at øge kapaciteten i 2010/2011. Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion. |
| --- | --- |

(86)

Den samarbejdsvillige indiske producent havde en betydelig uudnyttet kapacitet og planlagde at øge kapaciteten i 2010/2011. Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion.

| (87) | I sine kommentarer til fremlæggelsen af oplysninger hævdede den samarbejdsvillige indiske producent, at virksomhedens uudnyttede kapacitet hovedsagelig skyldtes den økonomiske krise og det dermed forbundne fald i efterspørgslen. Imidlertid kan en betydelig del af virksomhedens uudnyttede kapacitet forklares ved, at virksomheden øgede sin kapacitet væsentligt mellem 2006 og NUP. Desuden bør det bemærkes, at virksomheden har planlagt en yderligere øget kapacitet. Endvidere bør det også erindres, at der findes endnu en indisk producent, som ikke samarbejdede, med en lignende kapacitet og udnyttelse, og som også for nylig har meddelt, at virksomheden planlægger en endnu større kapacitetsudvidelse. |
| --- | --- |

(87)

I sine kommentarer til fremlæggelsen af oplysninger hævdede den samarbejdsvillige indiske producent, at virksomhedens uudnyttede kapacitet hovedsagelig skyldtes den økonomiske krise og det dermed forbundne fald i efterspørgslen. Imidlertid kan en betydelig del af virksomhedens uudnyttede kapacitet forklares ved, at virksomheden øgede sin kapacitet væsentligt mellem 2006 og NUP. Desuden bør det bemærkes, at virksomheden har planlagt en yderligere øget kapacitet. Endvidere bør det også erindres, at der findes endnu en indisk producent, som ikke samarbejdede, med en lignende kapacitet og udnyttelse, og som også for nylig har meddelt, at virksomheden planlægger en endnu større kapacitetsudvidelse.

4.   Konklusion

| (88) | Producenterne i det pågældende land har mulighed for at øge og/eller omdirigere deres eksport til EU-markedet. Desuden er priserne på indisk eksport til tredjelande lavere end priserne til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at ud fra de sammenlignelige varetyper solgte den samarbejdsvillige eksporterende producent den pågældende vare til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat falde, så de svarer til de lavere priser, der gælder for resten af verden. En sådan prisadfærd vil sammen med den evne, som eksportørerne i det pågældende land har, til at levere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, højst sandsynligt have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(88)

Producenterne i det pågældende land har mulighed for at øge og/eller omdirigere deres eksport til EU-markedet. Desuden er priserne på indisk eksport til tredjelande lavere end priserne til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at ud fra de sammenlignelige varetyper solgte den samarbejdsvillige eksporterende producent den pågældende vare til priser, der var lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat falde, så de svarer til de lavere priser, der gælder for resten af verden. En sådan prisadfærd vil sammen med den evne, som eksportørerne i det pågældende land har, til at levere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, højst sandsynligt have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (89) | Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øget import fra det pågældende land til dumpingpriser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde med deraf følgende forværring af dens finansielle situation, således at den situation, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, igen vil opstå. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede udsatte situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade. |
| --- | --- |

(89)

Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øget import fra det pågældende land til dumpingpriser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde med deraf følgende forværring af dens finansielle situation, således at den situation, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, igen vil opstå. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede udsatte situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade.

G.   UNIONENS INTERESSER

1.   Indledning

| (90) | Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(90)

Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

| (91) | Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(91)

Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.

| (92) | På dette grundlag blev det undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(92)

På dette grundlag blev det undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping.

2.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (93) | EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2004. Navnlig er det forhold, at EU-erhvervsgrenen styrkede sin rentabilitet i årene før undersøgelsesperioden, i stærk modsætning til den situation, der var gældende før indførelsen af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen har imidlertid konsekvent tabt markedsandel, mens importen fra det pågældende land har haft en væsentlig stigning i markedsandelen i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(93)

EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2004. Navnlig er det forhold, at EU-erhvervsgrenen styrkede sin rentabilitet i årene før undersøgelsesperioden, i stærk modsætning til den situation, der var gældende før indførelsen af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen har imidlertid konsekvent tabt markedsandel, mens importen fra det pågældende land har haft en væsentlig stigning i markedsandelen i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation, hvis foranstaltningerne bortfalder.

3.   Importørernes og brugernes interesser

| (94) | Ingen af de ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som blev kontaktet, tilbød at samarbejde. |
| --- | --- |

(94)

Ingen af de ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som blev kontaktet, tilbød at samarbejde.

| (95) | 17 brugere henvendte sig og indsendte spørgeskemabesvarelser. De fleste brugere har ikke indkøbt grafitelektroder i Indien i en årrække og var derfor neutrale med hensyn til en mulig fortsættelse af foranstaltningerne, mens seks brugere i det mindste i et vist omfang anvendte indiske elektroder. Fire brugere hævdede, at en fortsættelse af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på konkurrencen. En sammenslutning (Eurofer) var kraftigt imod en fortsættelse af foranstaltningerne og hævdede, at de betød, at indiske eksportører stort set trak sig tilbage fra EU-markedet. Ifølge sammenslutningen vil en fortsættelse af foranstaltningerne forhindre stålproducenterne i at udvikle alternative forsyningskilder og vil gøre de muligt for EU-erhvervsgrenen fortsat at opretholde en dominerende stilling med stort set kun to virksomheder. Det er dog klart fra udviklingen af den indiske import efter foranstaltningernes indførsel, at der ikke har fundet en sådan massiv tilbagetrækning sted; importen fra Indien er i stedet for steget betydeligt i den betragtede periode. Dertil kommer, at undersøgelsen har vist, at grafitelektroderne i stigende grad kommer ind på EU-markedet fra en række tredjelande. Med hensyn til EU-erhvervsgrenens stilling på markedet skal det erindres, at markedsandelen er faldet med næsten 16 procentpoint i den betragtede periode (jf. betragtning 55). Endelig indrømmede denne sammenslutning også, at grafitelektroder kun udgør en ret lille del af de samlede omkostninger for stålproducenterne. |
| --- | --- |

(95)

17 brugere henvendte sig og indsendte spørgeskemabesvarelser. De fleste brugere har ikke indkøbt grafitelektroder i Indien i en årrække og var derfor neutrale med hensyn til en mulig fortsættelse af foranstaltningerne, mens seks brugere i det mindste i et vist omfang anvendte indiske elektroder. Fire brugere hævdede, at en fortsættelse af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på konkurrencen. En sammenslutning (Eurofer) var kraftigt imod en fortsættelse af foranstaltningerne og hævdede, at de betød, at indiske eksportører stort set trak sig tilbage fra EU-markedet. Ifølge sammenslutningen vil en fortsættelse af foranstaltningerne forhindre stålproducenterne i at udvikle alternative forsyningskilder og vil gøre de muligt for EU-erhvervsgrenen fortsat at opretholde en dominerende stilling med stort set kun to virksomheder. Det er dog klart fra udviklingen af den indiske import efter foranstaltningernes indførsel, at der ikke har fundet en sådan massiv tilbagetrækning sted; importen fra Indien er i stedet for steget betydeligt i den betragtede periode. Dertil kommer, at undersøgelsen har vist, at grafitelektroderne i stigende grad kommer ind på EU-markedet fra en række tredjelande. Med hensyn til EU-erhvervsgrenens stilling på markedet skal det erindres, at markedsandelen er faldet med næsten 16 procentpoint i den betragtede periode (jf. betragtning 55). Endelig indrømmede denne sammenslutning også, at grafitelektroder kun udgør en ret lille del af de samlede omkostninger for stålproducenterne.

| (96) | Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne (10). Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, fortsætter importørerne og brugerne i Unionen med at købe varen i bl.a. Indien. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. For så vidt angår virkningerne af indførelsen af foranstaltninger på brugerne, skal det desuden erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at omkostningsstigninger kun i ubetydelig grad ville påvirke brugerindustrierne, da omkostningerne ved grafitelektroder kun har ringe indflydelse på brugerindustrierne. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte efter indførelsen af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen. |
| --- | --- |

(96)

Det skal endvidere erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne (10). Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, fortsætter importørerne og brugerne i Unionen med at købe varen i bl.a. Indien. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. For så vidt angår virkningerne af indførelsen af foranstaltninger på brugerne, skal det desuden erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at omkostningsstigninger kun i ubetydelig grad ville påvirke brugerindustrierne, da omkostningerne ved grafitelektroder kun har ringe indflydelse på brugerindustrierne. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte efter indførelsen af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen.

4.   Konklusion

| (97) | I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(97)

I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.

H.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (98) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger. |
| --- | --- |

(98)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til indlæg og bemærkninger.

| (99) | Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse grafitelektroder med oprindelse i Indien bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold. |
| --- | --- |

(99)

Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse grafitelektroder med oprindelse i Indien bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold.

| (100) | Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(100)

Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (101) | Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (11) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser — |
| --- | --- |

(101)

Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (11) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm3 eller derover og en elektrisk modstand på 6,0 μΩ.m eller derunder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 11 00 (Taric-kode 8545110010), og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8545 90 90 (Taric-kode 8545909010), uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien.

2.   Tolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:

| Virksomhed | Endelig told
  (%) | Taric tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 | A531 |
| Alle andre virksomheder | 8,5 | A999 |

Virksomhed

Endelig told

(%)

Taric tillægskode

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0

A531

Alle andre virksomheder

8,5

A999

3.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er anført.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2010.

På Rådets vegne

K. PEETERS

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 295 af 18.9.2004, s. 10.

2

(3)  EUT L 295 af 18.9.2004, s. 4.

3

(4)  EUT L 350 af 30.12.2008, s. 24.

4

(5)  EUT C 34 af 11.2.2009, s. 11.

5

(6)  EUT C 224 af 17.9.2009, s. 20.

6

(7)  EUT C 224 af 17.9.2009, s. 24.

7

(8)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

8

(9)  Jf. betragtning 88 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1009/2004 af 19. maj 2004 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien (EUT L 183 af 20.5.2004, s. 61).

9

(10)  Jf. betragtning 106 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1009/2004 (EUT L 183 af 20.5.2004, s. 61) og betragtning 22 i Rådets forordning (EF) nr. 1629/2004.

10

(11)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.

11

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/31

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1187/2010

af 13. december 2010

om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 1, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,

under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (herefter benævnt »Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

1.1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1683/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2931 00 99 og ex 3803 93 27 (herefter benævnt »den pågældende vare«). Tolden blev udvidet til at omfatte import af glyphosat, der forsendes fra Malaysia (uanset om det angives med oprindelse i Malaysia eller ej), dog ikke glyphosat produceret af Crop Protection (M) Sdn. Bhd., og import af glyphosat, der forsendes fra Taiwan (uanset om det angives med oprindelse i Taiwan eller ej), dog ikke glyphosat produceret af Sinon Corporation. Antidumpingtolden udgør 29,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Efter en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1683/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2931 00 99 og ex 3803 93 27 (herefter benævnt »den pågældende vare«). Tolden blev udvidet til at omfatte import af glyphosat, der forsendes fra Malaysia (uanset om det angives med oprindelse i Malaysia eller ej), dog ikke glyphosat produceret af Crop Protection (M) Sdn. Bhd., og import af glyphosat, der forsendes fra Taiwan (uanset om det angives med oprindelse i Taiwan eller ej), dog ikke glyphosat produceret af Sinon Corporation. Antidumpingtolden udgør 29,9 %.

| (2) | Ved afgørelse 2009/383/EF (3) suspenderede Kommissionen delvis den endelige antidumpingtold for en periode på ni måneder med virkning fra den 16. maj 2009. Efterfølgende udvidede Rådet ved gennemførselsforordning (EU) nr. 126/2010 (4) suspensionen med endnu et år med virkning fra den 14. februar 2010. |
| --- | --- |

(2)

Ved afgørelse 2009/383/EF (3) suspenderede Kommissionen delvis den endelige antidumpingtold for en periode på ni måneder med virkning fra den 16. maj 2009. Efterfølgende udvidede Rådet ved gennemførselsforordning (EU) nr. 126/2010 (4) suspensionen med endnu et år med virkning fra den 14. februar 2010.

1.2.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

| (3) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina modtog Kommissionen den 29. juni 2009 en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina modtog Kommissionen den 29. juni 2009 en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (4) | Anmodningen blev indgivet af European Glyphosate Association (herefter benævnt »ansøgeren«) på vegne af producenter, der repræsenterer den samlede EU-produktion af glyphosat. |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen blev indgivet af European Glyphosate Association (herefter benævnt »ansøgeren«) på vegne af producenter, der repræsenterer den samlede EU-produktion af glyphosat.

| (5) | Anmodningen indeholdt umiddelbare beviser på, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen indeholdt umiddelbare beviser på, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning

| (6) | Efter høring af det rådgivende udvalg indledte Kommissionen ved offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Den Europæiske Union af glyphosat, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2931 00 99 og ex 3808 93 27, og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

(6)

Efter høring af det rådgivende udvalg indledte Kommissionen ved offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (6) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Den Europæiske Union af glyphosat, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2931 00 99 og ex 3808 93 27, og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

| (7) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, de berørte importører, repræsentanterne for Folkerepublikken Kina, de repræsentative brugere og EU-producenterne om indledningen af denne fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, de berørte importører, repræsentanterne for Folkerepublikken Kina, de repræsentative brugere og EU-producenterne om indledningen af denne fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

2.   TILBAGETRÆKNING AF ANMODNINGEN

| (8) | Ved brev af 21. september 2010 til Kommissionen trak ansøgeren officielt sin anmodning tilbage. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 21. september 2010 til Kommissionen trak ansøgeren officielt sin anmodning tilbage.

| (9) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 11, stk. 2, kan en procedure afsluttes, hvis anmodningen om en undersøgelse trækkes tilbage, medmindre en sådan afslutning ikke vil være i Unionens interesse. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 1, og artikel 11, stk. 2, kan en procedure afsluttes, hvis anmodningen om en undersøgelse trækkes tilbage, medmindre en sådan afslutning ikke vil være i Unionens interesse.

| (10) | Kommissionen fandt, at proceduren burde afsluttes, da undersøgelsen ikke havde vist, at en sådan afslutning ikke ville være i Unionens interesse. De interesserede parter underrettedes herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev imidlertid ikke modtaget nogen bemærkninger, der kunne ændre denne beslutning. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen fandt, at proceduren burde afsluttes, da undersøgelsen ikke havde vist, at en sådan afslutning ikke ville være i Unionens interesse. De interesserede parter underrettedes herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev imidlertid ikke modtaget nogen bemærkninger, der kunne ændre denne beslutning.

| (11) | Det blev derfor konkluderet, at udløbsundersøgelsen vedrørende antidumpingforanstaltningerne på importen til Unionen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina skal afsluttes, og de gældende foranstaltninger bør ophæves — |
| --- | --- |

(11)

Det blev derfor konkluderet, at udløbsundersøgelsen vedrørende antidumpingforanstaltningerne på importen til Unionen af glyphosat med oprindelse i Folkerepublikken Kina skal afsluttes, og de gældende foranstaltninger bør ophæves —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Antidumpingforanstaltningerne på importen af glyphosat i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2931 00 99 og ex 3808 93 27 med oprindelse i Folkerepublikken Kina ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2010.

På Rådets vegne

K. PEETERS

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 303 af 30.9.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 120 af 15.5.2009, s. 20.

3

(4)  EUT L 40 af 13.2.2010, s. 1.

4

(5)  EUT C 115 af 20.5.2009, s. 19.

5

(6)  EUT C 234 af 29.9.2009, s. 9.

6

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/33

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1188/2010

af 15. december 2010

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 16. december 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2010.

På Kommissionens vegne For formanden

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EG | 88,4 |
| MA | 57,2 |
| TR | 121,5 |
| ZZ | 82,8 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| TR | 73,5 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | MA | 81,9 |
| TR | 116,1 |
| ZZ | 99,0 |
| 0805 10 20 | AR | 43,0 |
| BR | 46,6 |
| CL | 87,1 |
| MA | 61,2 |
| PE | 58,9 |
| SZ | 46,6 |
| TR | 53,7 |
| UY | 48,0 |
| ZA | 44,2 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,0 |
| TR | 57,6 |
| ZZ | 60,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 72,6 |
| TR | 77,6 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | AR | 49,2 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 53,8 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 205,3 |
| CA | 87,8 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,0 |
| MK | 29,3 |
| NZ | 73,7 |
| US | 94,3 |
| ZA | 124,7 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 20 50 | CN | 78,1 |
| US | 112,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 110,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

64,0

EG

88,4

MA

57,2

TR

121,5

ZZ

82,8

0707 00 05

EG

140,2

TR

73,5

ZZ

106,9

0709 90 70

MA

81,9

TR

116,1

ZZ

99,0

0805 10 20

AR

43,0

BR

46,6

CL

87,1

MA

61,2

PE

58,9

SZ

46,6

TR

53,7

UY

48,0

ZA

44,2

ZZ

54,4

0805 20 10

MA

63,0

TR

57,6

ZZ

60,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

72,6

TR

77,6

ZZ

75,1

0805 50 10

AR

49,2

TR

58,3

ZZ

53,8

0808 10 80

AR

74,9

AU

205,3

CA

87,8

CL

84,2

CN

82,0

MK

29,3

NZ

73,7

US

94,3

ZA

124,7

ZZ

95,1

0808 20 50

CN

78,1

US

112,9

ZA

141,4

ZZ

110,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/35

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1189/2010

af 15. december 2010

om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. december 2010

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1)

under henvisning til Kommissionens forordning (EU) nr. 642/2010 af 20. juli 2010 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002, ex 1005 undtagen hybridmajs til udsæd, og ex 1007 undtagen hybridsorghum til udsæd, lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif.

| (2) | Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter.

| (3) | Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 5. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (blød hvede af høj kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 og 1007 00 90 den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i nævnte forordnings artikel 5.

| (4) | Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 16. december 2010 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft — |
| --- | --- |

(4)

Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 16. december 2010 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Fra den 16. december 2010 gælder den importtold, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af elementerne i bilag II, for korn som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 16. december 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2010.

På Kommissionens vegne For formanden

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 187 af 21.7.2010, s. 5.

2

---

BILAG I

Importtold for produkter som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 gældende fra den 16. december 2010

| KN-kode | Varebeskrivelse | Importtold (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård HVEDE af høj kvalitet | 0,00 |
| af middel kvalitet | 0,00 |
| af lav kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Blød HVEDE, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUG | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAJS, undtagen til udsæd (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 0,00 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Importtold (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård HVEDE af høj kvalitet

0,00

af middel kvalitet

0,00

af lav kvalitet

0,00

1001 90 91

Blød HVEDE, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

RUG

0,00

1005 10 90

MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs

0,00

1005 90 00

MAJS, undtagen til udsæd (2)

0,00

1007 00 90

SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

0,00

---

(1)  For varer, der ankommer til Unionen via Atlanterhavet eller Suezkanalen, kan importøren i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EU) nr. 642/2010 opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet eller Sortehavet |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet eller Sortehavet

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 3, forordning (EU) nr. 642/2010 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I

1.12.2010-14.12.2010

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Blød hvede (1) | Majs | Hård hvede, høj kvalitet | Hård hvede, middel kvalitet (2) | Hård hvede, lav kvalitet (3) | Byg |
| Børs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Notering | 248,84 | 170,04 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 227,25 | 217,25 | 197,27 | 122,28 |
| Præmie for Golfen | — | 14,47 | — | — | — | — |
| Præmie for The Great Lakes | 24,33 | — | — | — | — | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:

(EUR/t)

Blød hvede (1)

Majs

Hård hvede, høj kvalitet

Hård hvede, middel kvalitet (2)

Hård hvede, lav kvalitet (3)

Byg

Børs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Notering

248,84

170,04

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

227,25

217,25

197,27

122,28

Præmie for Golfen

—

14,47

—

—

—

—

Præmie for The Great Lakes

24,33

—

—

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:






  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam | 19,66 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam | 48,62 EUR/t |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam

19,66 EUR/t

Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam

48,62 EUR/t

---

(1)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).

(2)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).

(3)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).

---

AFGØRELSER

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/38

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 15. december 2010

om ændring af beslutning 2004/211/EF for så vidt angår oplysningerne om Brasilien, Kuwait og Syrien i listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra import til Den Europæiske Union af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt

(meddelt under nummer K(2010) 8950)

(EØS-relevant tekst)

(2010/776/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 90/426/EØF af 26. juni 1990 om dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande (1), særlig artikel 12, stk. 1 og 4, og artikel 19, hovedet, nr. i) og nr. ii),

under henvisning til Rådets direktiv 92/65/EØF af 13. juli 1992 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af dyr samt sæd, æg og embryoner, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EØF (2), særlig artikel 17, stk. 3, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv 90/426/EØF er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser for import til Unionen af levende dyr af hestefamilien. Det fastsættes, at import af dyr af hestefamilien til Unionen kun er tilladt fra tredjelande eller dele af tredjelandes område, hvor snive er en anmeldelsespligtig sygdom, og som har været frie for snive i mindst seks måneder. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 90/426/EØF er der fastsat dyresundhedsmæssige betingelser for import til Unionen af levende dyr af hestefamilien. Det fastsættes, at import af dyr af hestefamilien til Unionen kun er tilladt fra tredjelande eller dele af tredjelandes område, hvor snive er en anmeldelsespligtig sygdom, og som har været frie for snive i mindst seks måneder.

| (2) | I Kommissionens beslutning 2004/211/EF af 6. januar 2004 om listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader import af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien, og om ændring af beslutning 93/195/EØF og 94/63/EF (3), er der fastsat en liste over tredjelande, eller dele heraf, hvis der anvendes en områdeopdeling, hvorfra medlemsstaterne tillader import af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner af dyr af hestefamilien, ligesom de øvrige importbetingelser anføres. Den pågældende liste findes i bilag I til nævnte beslutning. For øjeblikket er Brasilien, Kuwait og Syrien opført i det pågældende bilag. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens beslutning 2004/211/EF af 6. januar 2004 om listen over tredjelande og dele af tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader import af levende dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien, og om ændring af beslutning 93/195/EØF og 94/63/EF (3), er der fastsat en liste over tredjelande, eller dele heraf, hvis der anvendes en områdeopdeling, hvorfra medlemsstaterne tillader import af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner af dyr af hestefamilien, ligesom de øvrige importbetingelser anføres. Den pågældende liste findes i bilag I til nævnte beslutning. For øjeblikket er Brasilien, Kuwait og Syrien opført i det pågældende bilag.

| (3) | Brasilien meddelte i april 2010 Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE), at der var bekræftet et tilfælde af snive (Burkholderia mallei) i en hest i Distrito Federal. Beslutning 2004/211/EF blev derfor ændret ved Kommissionens afgørelse 2010/333/EU (4) for at angive, at import til Unionen af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien ikke længere er tilladt fra Distrito Federal i Brasilien. |
| --- | --- |

(3)

Brasilien meddelte i april 2010 Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE), at der var bekræftet et tilfælde af snive (Burkholderia mallei) i en hest i Distrito Federal. Beslutning 2004/211/EF blev derfor ændret ved Kommissionens afgørelse 2010/333/EU (4) for at angive, at import til Unionen af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien ikke længere er tilladt fra Distrito Federal i Brasilien.

| (4) | Brasilien meddelte den 1. november 2010 OIE, at de pågældende enkelttilfælde af snive i Distrito Federal ikke længere var et problem. Myndighederne oplyste bl.a., at der ikke i mindst seks måneder havde været anmeldt nye sygdomstilfælde, at der er etableret restriktioner for flytning af dyr af hestefamilien fra inficerede til sygdomsfrie områder, og at der ikke ved overvågning af ca. 5 000 dyr af hestefamilien var konstateret yderligere tilfælde. |
| --- | --- |

(4)

Brasilien meddelte den 1. november 2010 OIE, at de pågældende enkelttilfælde af snive i Distrito Federal ikke længere var et problem. Myndighederne oplyste bl.a., at der ikke i mindst seks måneder havde været anmeldt nye sygdomstilfælde, at der er etableret restriktioner for flytning af dyr af hestefamilien fra inficerede til sygdomsfrie områder, og at der ikke ved overvågning af ca. 5 000 dyr af hestefamilien var konstateret yderligere tilfælde.

| (5) | Distrito Federal bør derfor atter opføres på listen i bilag I til beslutning 2004/211/EF over områder, hvorfra import til Unionen af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt. |
| --- | --- |

(5)

Distrito Federal bør derfor atter opføres på listen i bilag I til beslutning 2004/211/EF over områder, hvorfra import til Unionen af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien er tilladt.

| (6) | I oktober 2010 gav OIE meddelelse om forekomst af snive i Kuwait. |
| --- | --- |

(6)

I oktober 2010 gav OIE meddelelse om forekomst af snive i Kuwait.

| (7) | Syrien har over for OIE erklæret, at landets snivestatus er ukendt, idet snive ikke længere er en anmeldelsespligtig sygdom i landet. Det har været konstateret, at heste fra Syrien var kilde til snive i landene i regionen, og det kunne ved et nyligt OIE-inspektionsbesøg ikke udelukkes, at sygdommen forekommer i Syrien. |
| --- | --- |

(7)

Syrien har over for OIE erklæret, at landets snivestatus er ukendt, idet snive ikke længere er en anmeldelsespligtig sygdom i landet. Det har været konstateret, at heste fra Syrien var kilde til snive i landene i regionen, og det kunne ved et nyligt OIE-inspektionsbesøg ikke udelukkes, at sygdommen forekommer i Syrien.

| (8) | Import til Unionen af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien bør derfor ikke længere være tilladt fra Kuwait og Syrien. De pågældende tredjelande bør derfor udgå af bilag I til beslutning 2004/211/EF. |
| --- | --- |

(8)

Import til Unionen af dyr af hestefamilien samt sæd, æg og embryoner fra dyr af hestefamilien bør derfor ikke længere være tilladt fra Kuwait og Syrien. De pågældende tredjelande bør derfor udgå af bilag I til beslutning 2004/211/EF.

| (9) | Beslutning 2004/211/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(9)

Beslutning 2004/211/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag I til beslutning 2004/211/EF foretages følgende ændringer:

| 1. | Oplysningerne om Brasilien affattes således:



















  "BR | Brasilien | BR-0 | Hele landet | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BR-1 | Staterne:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso og Distrito Federal | D | X | X | X | X | X | X | X | X | X" | |

1.

Oplysningerne om Brasilien affattes således:

"BR

Brasilien

BR-0

Hele landet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

BR-1

Staterne:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo, Mato Grosso do Sul, Goiás, Minas Gerais, Rio de Janeiro, Espíritu Santo, Rondônia, Mato Grosso og Distrito Federal

D

X

X

X

X

X

X

X

X

X"

| 2. | Oplysningerne om Kuwait affattes således:



















  "K | Kuwait | KW-0 | Hele landet | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —" | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Oplysningerne om Kuwait affattes således:

"K

Kuwait

KW-0

Hele landet

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—"

| 3. | Oplysningerne om Syrien affattes således:



















  "SY | Syrien | SY-0 | Hele landet | E | — | — | — | — | — | — | — | — | —" | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Oplysningerne om Syrien affattes således:

"SY

Syrien

SY-0

Hele landet

E

—

—

—

—

—

—

—

—

—"

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2010.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 42.

1

(2)  EFT L 268 af 14.9.1992, s. 54.

2

(3)  EUT L 73 af 11.3.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 150 af 16.6.2010, s. 53.

4

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/40

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 15. december 2010

om ændring af Rådets direktiv 2008/90/EF for at forlænge fravigelsen af betingelserne for import af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter bestemt til frugtproduktion fra tredjelande

(meddelt under nummer K(2010) 8992)

(2010/777/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2008/90/EF af 29. september 2008 om afsætning af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter bestemt til frugtproduktion (1), særlig artikel 12, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen skal i henhold til artikel 12, stk. 1, i direktiv 2008/90/EF træffe afgørelse om, hvorvidt frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter, der er produceret i et tredjeland og frembyder de samme garantier med hensyn til leverandørens forpligtelser, identitet, karakteristika, plantesundhed, vækstmedium, emballering, inspektionsordninger, mærkning og lukning, på alle disse punkter kan ligestilles med frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter, der er produceret i Unionen og opfylder kravene og betingelserne i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen skal i henhold til artikel 12, stk. 1, i direktiv 2008/90/EF træffe afgørelse om, hvorvidt frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter, der er produceret i et tredjeland og frembyder de samme garantier med hensyn til leverandørens forpligtelser, identitet, karakteristika, plantesundhed, vækstmedium, emballering, inspektionsordninger, mærkning og lukning, på alle disse punkter kan ligestilles med frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter, der er produceret i Unionen og opfylder kravene og betingelserne i nævnte direktiv.

| (2) | Der foreligger imidlertid endnu ikke tilstrækkelige oplysninger om de gældende betingelser i tredjelande til, at Kommissionen på nuværende tidspunkt kan træffe afgørelse vedrørende noget tredjeland. |
| --- | --- |

(2)

Der foreligger imidlertid endnu ikke tilstrækkelige oplysninger om de gældende betingelser i tredjelande til, at Kommissionen på nuværende tidspunkt kan træffe afgørelse vedrørende noget tredjeland.

| (3) | For ikke at ødelægge handelsmønstrene bør det fortsat være tilladt for medlemsstaterne ved import fra tredjelande af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter at anvende betingelser, der svarer til dem, der gælder for tilsvarende EU-produkter, jf. artikel 12, stk. 2, i direktiv 2008/90/EF. |
| --- | --- |

(3)

For ikke at ødelægge handelsmønstrene bør det fortsat være tilladt for medlemsstaterne ved import fra tredjelande af frugtplanteformeringsmateriale og frugtplanter at anvende betingelser, der svarer til dem, der gælder for tilsvarende EU-produkter, jf. artikel 12, stk. 2, i direktiv 2008/90/EF.

| (4) | Det bør være tilladt at anvende sådanne betingelser i en periode, der svarer til den i artikel 21 i direktiv 2008/90/EF omhandlede overgangsperiode. |
| --- | --- |

(4)

Det bør være tilladt at anvende sådanne betingelser i en periode, der svarer til den i artikel 21 i direktiv 2008/90/EF omhandlede overgangsperiode.

| (5) | Anvendelsesperioden for fravigelsen i henhold til direktiv 2008/90/EF for sådan import bør derfor forlænges til den 31. december 2018. |
| --- | --- |

(5)

Anvendelsesperioden for fravigelsen i henhold til direktiv 2008/90/EF for sådan import bør derfor forlænges til den 31. december 2018.

| (6) | Direktiv 2008/90/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Direktiv 2008/90/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Formeringsmateriale og Planter af Frugtslægter og -arter — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Formeringsmateriale og Planter af Frugtslægter og -arter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 12, stk. 2, første afsnit, i direktiv 2008/90/EF ændres »31. december 2010« til »31. december 2018«.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2010.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 267 af 8.10.2008, s. 8.

1

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/41

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 15. december 2010

om ændring af beslutning 2006/944/EF om fastsættelse, i medfør af Rådets beslutning 2002/358/EF, af de respektive emissionsniveauer, der i medfør af Kyoto-protokollen tildeles Fællesskabet og hver af dets medlemsstater

(meddelt under nummer K(2010) 9009)

(2010/778/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets beslutning 2002/358/EF af 25. april 2002 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og om den fælles opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse hermed (1), særlig artikel 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens beslutning 2006/944/EF (2) fastsættes emissionsniveauerne for Unionen og dens medlemsstater for de fem år, Kyoto-protokollens første forpligtelsesperiode varer. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens beslutning 2006/944/EF (2) fastsættes emissionsniveauerne for Unionen og dens medlemsstater for de fem år, Kyoto-protokollens første forpligtelsesperiode varer.

| (2) | De emissionsniveauer, der er fastsat i beslutning 2006/944/EF, er baseret på midlertidige data, eftersom de endelige emissionstal for referenceåret ikke var fastlagt den 31. december 2006. |
| --- | --- |

(2)

De emissionsniveauer, der er fastsat i beslutning 2006/944/EF, er baseret på midlertidige data, eftersom de endelige emissionstal for referenceåret ikke var fastlagt den 31. december 2006.

| (3) | Efter at de revisioner, der har fundet sted i henhold til artikel 8 i Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, nu er fuldført, bør de endelige respektive emissionsniveauer, der tildeles Unionen og hver enkelt medlemsstat, nu fastsættes efter den metode, der er fastlagt i beslutning 2006/944/EF. |
| --- | --- |

(3)

Efter at de revisioner, der har fundet sted i henhold til artikel 8 i Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, nu er fuldført, bør de endelige respektive emissionsniveauer, der tildeles Unionen og hver enkelt medlemsstat, nu fastsættes efter den metode, der er fastlagt i beslutning 2006/944/EF.

| (4) | Danmark har konsekvent udtrykt bekymring vedrørende sine emissioner for referenceåret på grund af de exceptionelt lave emissioner for referenceåret, som var angivet i den rapport, landet forelagde i medfør af artikel 23 i Kommissionens beslutning 2005/166/EF (3). For i fuldt omfang at tage hensyn til Danmarks særlige og enestående situation, som Rådet anerkendte i 2002 i forbindelse med den proces, der førte til vedtagelsen af beslutning 2002/358/EF, som følge af landets usædvanligt lave emissioner for referenceåret og den kendsgerning, at det har en af de højeste kvantitative emissionsreduktionsforpligtelser i henhold til bilag II til nævnte beslutning, bør Unionen overføre 5 millioner tildelte enheder til Danmark udelukkende med henblik på at overholde forpligtelserne i den første forpligtelsesperiode under Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer. Kommissionen har taget behørigt hensyn til Danmarks forpligtelse til at annullere enhver tildeling, der måtte restere af denne overførsel, ved udgangen af den første forpligtelsesperiode. |
| --- | --- |

(4)

Danmark har konsekvent udtrykt bekymring vedrørende sine emissioner for referenceåret på grund af de exceptionelt lave emissioner for referenceåret, som var angivet i den rapport, landet forelagde i medfør af artikel 23 i Kommissionens beslutning 2005/166/EF (3). For i fuldt omfang at tage hensyn til Danmarks særlige og enestående situation, som Rådet anerkendte i 2002 i forbindelse med den proces, der førte til vedtagelsen af beslutning 2002/358/EF, som følge af landets usædvanligt lave emissioner for referenceåret og den kendsgerning, at det har en af de højeste kvantitative emissionsreduktionsforpligtelser i henhold til bilag II til nævnte beslutning, bør Unionen overføre 5 millioner tildelte enheder til Danmark udelukkende med henblik på at overholde forpligtelserne i den første forpligtelsesperiode under Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer. Kommissionen har taget behørigt hensyn til Danmarks forpligtelse til at annullere enhver tildeling, der måtte restere af denne overførsel, ved udgangen af den første forpligtelsesperiode.

| (5) | Beslutning 2006/944/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Beslutning 2006/944/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 2006/944/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Forskellen på 19 357 532 ton kuldioxidækvivalent mellem Unionens emissionsniveauer og summen af emissionsniveauerne for de i bilag II til beslutning 2002/358/EF opførte medlemsstater udstedes af Unionen som tildelte enheder.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Forskellen på 19 357 532 ton kuldioxidækvivalent mellem Unionens emissionsniveauer og summen af emissionsniveauerne for de i bilag II til beslutning 2002/358/EF opførte medlemsstater udstedes af Unionen som tildelte enheder.«

| 2) | Bilaget erstattes af bilaget til denne afgørelse. |
| --- | --- |

2)

Bilaget erstattes af bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Den centrale administrator for Unionens register overfører fem millioner (5 000 000) af disse tildelte enheder til partskontoen i Danmarks register.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2010.

På Kommissionens vegne

Connie HEDEGAARD

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 130 af 15.5.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 358 af 16.12.2006, s. 87.

2

(3)  EUT L 55 af 1.3.2005, s. 57.

3

---

BILAG

Respektive emissionsniveauer udtrykt i ton kuldioxidækvivalent, der tildeles Unionen og dens medlemsstater for den første forpligtelsesperiode for kvantitativ emissionsbegrænsning og -reduktion under Kyoto-protokollen

| Den Europæiske Union (1) | 19 621 381 509 |
| --- | --- |
| Belgien | 673 995 528 |
| Danmark | 273 827 177 |
| Tyskland | 4 868 096 694 |
| Irland | 314 184 272 |
| Grækenland | 668 669 806 |
| Spanien | 1 666 195 929 |
| Frankrig | 2 819 626 640 |
| Italien | 2 416 277 898 |
| Luxembourg | 47 402 996 |
| Nederlandene | 1 001 262 141 |
| Østrig | 343 866 009 |
| Portugal | 381 937 527 |
| Finland | 355 017 545 |
| Sverige | 375 188 561 |
| Det Forenede Kongerige | 3 396 475 254 |

Den Europæiske Union (1)

19 621 381 509

Belgien

673 995 528

Danmark

273 827 177

Tyskland

4 868 096 694

Irland

314 184 272

Grækenland

668 669 806

Spanien

1 666 195 929

Frankrig

2 819 626 640

Italien

2 416 277 898

Luxembourg

47 402 996

Nederlandene

1 001 262 141

Østrig

343 866 009

Portugal

381 937 527

Finland

355 017 545

Sverige

375 188 561

Det Forenede Kongerige

3 396 475 254

| Bulgarien | 610 045 827 |
| --- | --- |
| Tjekkiet | 893 541 801 |
| Estland | 196 062 637 |
| Cypern | ikke relevant |
| Letland | 119 182 130 |
| Litauen | 227 306 177 |
| Ungarn | 542 366 600 |
| Malta | ikke relevant |
| Polen | 2 648 181 038 |
| Rumænien | 1 279 835 099 |
| Slovenien | 93 628 593 |
| Slovakiet | 331 433 516 |

Bulgarien

610 045 827

Tjekkiet

893 541 801

Estland

196 062 637

Cypern

ikke relevant

Letland

119 182 130

Litauen

227 306 177

Ungarn

542 366 600

Malta

ikke relevant

Polen

2 648 181 038

Rumænien

1 279 835 099

Slovenien

93 628 593

Slovakiet

331 433 516

---

(1)  Med henblik på fælles opfyldelse af forpligtelserne i artikel 3, stk. 1, i Kyoto-protokollen i overensstemmelse med protokollens artikel 4, jf. beslutning 2002/358/EF, med virkning for de medlemsstater, der er opført i beslutningens bilag II.

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/43

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE

Nr. 159/10/KOL

af 21. april 2010

om supplerende garantier til Norge vedrørende IBR

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 17 og protokol 1 til aftalen, særlig artikel 4, litra d),

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra d), og protokol 1 til aftalen, særlig artikel 1, litra c),

under henvisning til den i kapitel I, punkt 4.1.1, i bilag I til EØS-aftalen omhandlede retsakt: Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (1), som ændret, og tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, særlig artikel 10, stk. 1,

under henvisning til den i kapitel I, punkt 4.2.80, i bilag I til EØS-aftalen omhandlede retsakt: Kommissionens beslutning 2004/558/EF af 15. juli 2004 om gennemførelse af Rådets direktiv 64/432/EØF for så vidt angår supplerende garantier med hensyn til IBR i forbindelse med handel inden for Fællesskabet med kvæg og godkendelse af de udryddelsesprogrammer, som visse medlemsstater har forelagt (2), som ændret,

under henvisning til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 74/94/KOL af 27. juni 1994 om supplerende garantier for kvæg til Norge med hensyn til IBR (infektion med bovin herpesvirus) (3), som ændrer beslutning nr. 31/94/KOL (4), hvorved Norge stilles visse supplerende garantier for at beskytte landets sygdomsfrie status med hensyn til IBR, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved beslutning nr. 74/94/KOL fik Norge stillet supplerende garantier vedrørende IBR hos kvæg. |
| --- | --- |

(1)

Ved beslutning nr. 74/94/KOL fik Norge stillet supplerende garantier vedrørende IBR hos kvæg.

| (2) | Siden vedtagelse af beslutning nr. 74/94/KOL er EU's lovgivning om supplerende garantier vedrørende IBR blevet ændret for at sikre overensstemmelse med de internationale bestemmelser om denne sygdom og bedre kontrol inden for EU. |
| --- | --- |

(2)

Siden vedtagelse af beslutning nr. 74/94/KOL er EU's lovgivning om supplerende garantier vedrørende IBR blevet ændret for at sikre overensstemmelse med de internationale bestemmelser om denne sygdom og bedre kontrol inden for EU.

| (3) | Ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 48/2005 (5) blev beslutning 2004/558/EF, som ændret, indarbejdet i EØS-aftalen som punkt 4.2.80 i kapitel I i bilag I til aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 48/2005 (5) blev beslutning 2004/558/EF, som ændret, indarbejdet i EØS-aftalen som punkt 4.2.80 i kapitel I i bilag I til aftalen.

| (4) | Den norske regering betragter norsk område som fri for IBR i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i direktiv 64/432/EØF. Norge har fremsendt understøttende dokumentation til EFTA-Tilsynsmyndigheden, hvoraf det fremgår, at overvågningen af situationen fortsat pågår, og at der således sker en tilstrækkelig overvågning for at sikre, at norsk område er fri for IBR. |
| --- | --- |

(4)

Den norske regering betragter norsk område som fri for IBR i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i direktiv 64/432/EØF. Norge har fremsendt understøttende dokumentation til EFTA-Tilsynsmyndigheden, hvoraf det fremgår, at overvågningen af situationen fortsat pågår, og at der således sker en tilstrækkelig overvågning for at sikre, at norsk område er fri for IBR.

| (5) | Norge har anmodet EFTA-Tilsynsmyndigheden om at ajourføre beslutning nr. 74/94/KOL for at tage højde for de nye lovgivningsmæssige ændringer vedrørende supplerende garantier i forbindelse med handel inden for EU med kvæg med hensyn til IBR. |
| --- | --- |

(5)

Norge har anmodet EFTA-Tilsynsmyndigheden om at ajourføre beslutning nr. 74/94/KOL for at tage højde for de nye lovgivningsmæssige ændringer vedrørende supplerende garantier i forbindelse med handel inden for EU med kvæg med hensyn til IBR.

| (6) | Det er derfor af hensyn til klarheden og ensartetheden i lovgivningen hensigtsmæssigt at ophæve beslutning nr. 74/94/KOL i overensstemmelse med de seneste lovgivningsmæssige ændringer vedrørende supplerende garantier i forbindelse med handel inden for EU med kvæg med hensyn til IBR. |
| --- | --- |

(6)

Det er derfor af hensyn til klarheden og ensartetheden i lovgivningen hensigtsmæssigt at ophæve beslutning nr. 74/94/KOL i overensstemmelse med de seneste lovgivningsmæssige ændringer vedrørende supplerende garantier i forbindelse med handel inden for EU med kvæg med hensyn til IBR.

| (7) | I den nye afgørelse fastholdes de samme garantier, som Norge tidligere er blevet stillet, og samtidig bringes de på linje med de nye kriterier i EØS-relevant lovgivning, særlig beslutning 2008/558/EF, som ændret. |
| --- | --- |

(7)

I den nye afgørelse fastholdes de samme garantier, som Norge tidligere er blevet stillet, og samtidig bringes de på linje med de nye kriterier i EØS-relevant lovgivning, særlig beslutning 2008/558/EF, som ændret.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra EFTA-Veterinærkomitéen, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra EFTA-Veterinærkomitéen, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Alle regioner i Norge er fri for IBR.

Artikel 2

Norge stilles de supplerende garantier med hensyn til IBR, der er fastsat i beslutning 2004/558/EF, som ændret, ved handel med kvæg inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Artikel 3

Norge har samme status som de EU-medlemsstater, der er opført i bilag II til beslutning 2004/558/EF, som ændret.

Artikel 4

Beslutning nr. 74/94/KOL ophæves herved.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft den 21. april 2010.

Artikel 6

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Norge.

Artikel 7

Kun den engelske udgave er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2010.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Per SANDERUD

Formand

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Medlem af kollegiet

---

(1)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 249 af 23.7.2004, s. 20, og EØS-tillæg nr. 22 af 24.4.2008, s. 170.

2

(3)  EFT L 247 af 22.9.1994, s. 50.

3

(4)  EFT L 138 af 2.6.1994, s. 43.

4

(5)  EUT L 239 af 15.9.2005, s. 15.

5

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/45

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE

Nr. 160/10/KOL

af 21. april 2010

om supplerende garantier til Norge vedrørende Aujeszkys sygdom

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 17 og protokol 1 til aftalen, særlig artikel 4, litra d),

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol, særlig artikel 5, stk. 2, litra d), og protokol 1 til aftalen, særlig artikel 1, litra c),

under henvisning til den i kapitel I, punkt 4.1.1, i bilag I til EØS-aftalen omhandlede retsakt om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin: Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (1), som ændret, og tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, særlig artikel 8 og artikel 10, stk. 1,

under henvisning til den i kapitel I, punkt 4.2.84, i bilag I til EØS-aftalen omhandlede retsakt: Kommissionens beslutning 2008/185/EF af 21. februar 2008 om supplerende garantier med hensyn til Aujeszkys sygdom i medlemsstaternes samhandel med svin og om kriterier for de oplysninger, der skal gives om sygdommen (2), som ændret,

under henvisning til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 226/96/KOL af 4. december 1996, der træder i stedet for beslutning nr. 31/94/KOL om supplerende garantier vedrørende Aujeszkys sygdom for svin, der er bestemt for sygdomsfri EFTA-stater eller -regioner som ændret ved beslutning nr. 75/94/KOL for så vidt disse beslutninger angår Norge (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved beslutning nr. 226/96/KOL fik Norge stillet supplerende garantier vedrørende Aujeszkys sygdom. |
| --- | --- |

(1)

Ved beslutning nr. 226/96/KOL fik Norge stillet supplerende garantier vedrørende Aujeszkys sygdom.

| (2) | Siden vedtagelsen af beslutning nr. 226/96/KOL er EU's lovgivning om supplerende garantier vedrørende Aujeszkys sygdom blevet ændret for at sikre overensstemmelse med de internationale bestemmelser om denne sygdom og bedre kontrol inden for Unionen. |
| --- | --- |

(2)

Siden vedtagelsen af beslutning nr. 226/96/KOL er EU's lovgivning om supplerende garantier vedrørende Aujeszkys sygdom blevet ændret for at sikre overensstemmelse med de internationale bestemmelser om denne sygdom og bedre kontrol inden for Unionen.

| (3) | Ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 55/2009 (4) blev beslutning 2008/185/EF, som ændret, indarbejdet i EØS-aftalen som punkt 4.2.84 i kapitel I i bilag I til aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 55/2009 (4) blev beslutning 2008/185/EF, som ændret, indarbejdet i EØS-aftalen som punkt 4.2.84 i kapitel I i bilag I til aftalen.

| (4) | Den norske regering betragter norsk område som fri for Aujeszkys sygdom i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i direktiv 64/432/EØF. Norge har fremsendt understøttende dokumentation til EFTA-Tilsynsmyndigheden, hvoraf det navnlig fremgår, at overvågningen af situationen fortsat pågår, og at der således sker en tilstrækkelig overvågning for at sikre, at norsk område er fri for Aujeszkys sygdom. |
| --- | --- |

(4)

Den norske regering betragter norsk område som fri for Aujeszkys sygdom i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i direktiv 64/432/EØF. Norge har fremsendt understøttende dokumentation til EFTA-Tilsynsmyndigheden, hvoraf det navnlig fremgår, at overvågningen af situationen fortsat pågår, og at der således sker en tilstrækkelig overvågning for at sikre, at norsk område er fri for Aujeszkys sygdom.

| (5) | Norge har anmodet EFTA-Tilsynsmyndigheden om at ajourføre beslutning nr. 226/96/KOL for at tage højde for de nye lovgivningsmæssige ændringer vedrørende supplerende garantier i forbindelse med handel inden for Unionen med svin med hensyn til Aujeszkys sygdom. |
| --- | --- |

(5)

Norge har anmodet EFTA-Tilsynsmyndigheden om at ajourføre beslutning nr. 226/96/KOL for at tage højde for de nye lovgivningsmæssige ændringer vedrørende supplerende garantier i forbindelse med handel inden for Unionen med svin med hensyn til Aujeszkys sygdom.

| (6) | Det er derfor hensigtsmæssigt at ophæve beslutning nr. 226/96/KOL i overensstemmelse med de seneste lovgivningsmæssige ændringer vedrørende supplerende garantier i forbindelse med handel inden for Unionen med svin med hensyn til Aujeszkys sygdom. |
| --- | --- |

(6)

Det er derfor hensigtsmæssigt at ophæve beslutning nr. 226/96/KOL i overensstemmelse med de seneste lovgivningsmæssige ændringer vedrørende supplerende garantier i forbindelse med handel inden for Unionen med svin med hensyn til Aujeszkys sygdom.

| (7) | I den nye afgørelse fastholdes de samme garantier, som Norge tidligere er blevet stillet, og samtidig bringes de på linje med de nye kriterier i EØS-relevant lovgivning, særlig beslutning 2008/185/EF, som ændret. |
| --- | --- |

(7)

I den nye afgørelse fastholdes de samme garantier, som Norge tidligere er blevet stillet, og samtidig bringes de på linje med de nye kriterier i EØS-relevant lovgivning, særlig beslutning 2008/185/EF, som ændret.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra EFTA-Veterinærkomitéen, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra EFTA-Veterinærkomitéen, der bistår EFTA-Tilsynsmyndigheden —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Alle regioner i Norge er fri for Aujeszkys sygdom, og vaccination er forbudt.

Artikel 2

Norge stilles de supplerende garantier vedrørende Aujeszkys sygdom, der er fastsat i beslutning 2008/185/EF, som ændret, ved handel med svin inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS«).

Artikel 3

Norge har samme status som de EU-medlemsstater, der er opført i bilag I til beslutning 2008/185/EF.

Artikel 4

Det i punkt 1 i bilag III til beslutning 2008/185/EF omhandlede institut er Veterinærinstituttet, Oslo, Norge.

Artikel 5

Beslutning nr. 226/96/KOL ophæves herved.

Artikel 6

Denne afgørelse træder i kraft den 21. april 2010.

Artikel 7

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Norge.

Artikel 8

Kun den engelske udgave er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, 21. april 2010.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Per SANDERUD

Formand

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Medlem af kollegiet

---

(1)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 59 af 4.3.2008, s. 19.

2

(3)  EFT L 78 af 20.3.1997, s. 46.

3

(4)  EUT L 232 af 3.9.2009, s. 1.

4

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/47

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 97/2010

af. 1. oktober 2010

om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 43/2010 af 30. april 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 43/2010 af 30. april 2010 (1).

| (2) | Kommissionens direktiv 2009/97/EF af 3. august 2009 om ændring af direktiv 2003/90/EF og 2003/91/EF om gennemførelsesbestemmelser til artikel 7 i henholdsvis Rådets direktiv 2002/53/EF og 2002/55/EF for så vidt angår kendetegn, som afprøvningen mindst skal omfatte, og mindstekrav til afprøvning af sorter af landbrugsplantearter og grøntsagsarter (2) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens direktiv 2009/97/EF af 3. august 2009 om ændring af direktiv 2003/90/EF og 2003/91/EF om gennemførelsesbestemmelser til artikel 7 i henholdsvis Rådets direktiv 2002/53/EF og 2002/55/EF for så vidt angår kendetegn, som afprøvningen mindst skal omfatte, og mindstekrav til afprøvning af sorter af landbrugsplantearter og grøntsagsarter (2) bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Kommissionens direktiv 2009/145/EF af 26. november 2009 om visse undtagelser med henblik på godkendelse af grøntsagslandracer og -sorter, der traditionelt har været dyrket i særlige områder og regioner og er truet af genetisk erosion, og af grøntsagssorter, der er uden egentlig kommerciel produktionsværdi, men som er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, og om handel med frø af de pågældende landracer og sorter (3) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens direktiv 2009/145/EF af 26. november 2009 om visse undtagelser med henblik på godkendelse af grøntsagslandracer og -sorter, der traditionelt har været dyrket i særlige områder og regioner og er truet af genetisk erosion, og af grøntsagssorter, der er uden egentlig kommerciel produktionsværdi, men som er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, og om handel med frø af de pågældende landracer og sorter (3) bør indarbejdes i aftalen.

| (4) | Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein — |
| --- | --- |

(4)

Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

I kapitel III i bilag 1 til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | I del 1 indsættes følgende led i punkt 14 (Kommissionens direktiv 2003/90/EF) og punkt 15 (Kommissionens direktiv 2003/91/EF):






  »— | 32009 L 0097: Kommissionens direktiv 2009/97/EF af 3. august 2009 (EUT L 202 af 4.8.2009, s. 29).« |
| --- | --- | --- |

1.

I del 1 indsættes følgende led i punkt 14 (Kommissionens direktiv 2003/90/EF) og punkt 15 (Kommissionens direktiv 2003/91/EF):

»—

32009 L 0097: Kommissionens direktiv 2009/97/EF af 3. august 2009 (EUT L 202 af 4.8.2009, s. 29).«

| 2. | I del 2 indsættes følgende punkt efter punkt 54 (Kommissionens beslutning 2009/109/EF):






  »55. | 32009 L 0145: Kommissionens direktiv 2009/145/EF af 26. november 2009 om visse undtagelser med henblik på godkendelse af grøntsagslandracer og -sorter, der traditionelt har været dyrket i særlige områder og regioner og er truet af genetisk erosion, og af grøntsagssorter, der er uden egentlig kommerciel produktionsværdi, men som er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, og om handel med frø af de pågældende landracer og sorter (EUT L 312 af 27.11.2009, s. 44).« |
| --- | --- | --- |

2.

I del 2 indsættes følgende punkt efter punkt 54 (Kommissionens beslutning 2009/109/EF):

»55.

32009 L 0145: Kommissionens direktiv 2009/145/EF af 26. november 2009 om visse undtagelser med henblik på godkendelse af grøntsagslandracer og -sorter, der traditionelt har været dyrket i særlige områder og regioner og er truet af genetisk erosion, og af grøntsagssorter, der er uden egentlig kommerciel produktionsværdi, men som er udviklet med henblik på dyrkning under særlige forhold, og om handel med frø af de pågældende landracer og sorter (EUT L 312 af 27.11.2009, s. 44).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af direktiv 2009/97/EF og 2009/145/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 181 af 15.7.2010, s. 11.

1

(2)  EUT L 202 af 4.8.2009, s. 29.

2

(3)  EUT L 312 af 27.11.2009, s. 44.

3

(4)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

4

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/48

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 98/2010

af. 1. oktober 2010

om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag 1 til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 43/2010 af 30. april 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag 1 til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 43/2010 af 30. april 2010 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 637/2009 af 22. juli 2009 om gennemførelsesbestemmelser med hensyn til egnetheden af sortsbetegnelser for landbrugsplantearter og grøntsagsarter (kodificeret udgave) (2) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 637/2009 af 22. juli 2009 om gennemførelsesbestemmelser med hensyn til egnetheden af sortsbetegnelser for landbrugsplantearter og grøntsagsarter (kodificeret udgave) (2) bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Kommissionens forordning (EF) nr. 637/2009 ophæver Kommissionens forordning (EF) nr. 930/2000 (3), som er indarbejdet i aftalen og derfor skal ophæves i henhold til aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EF) nr. 637/2009 ophæver Kommissionens forordning (EF) nr. 930/2000 (3), som er indarbejdet i aftalen og derfor skal ophæves i henhold til aftalen.

| (4) | Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein — |
| --- | --- |

(4)

Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

I bilag I til aftalen, kapitel III, del 2, affattes punkt 18 (Kommissionens forordning (EF) nr. 930/2000) således:

»32009 R 0637: Kommissionens forordning (EF) nr. 637/2009 af 22. juli 2009 om gennemførelsesbestemmelser med hensyn til egnetheden af sortsbetegnelser for landbrugsplantearter og grøntsagsarter (kodificeret udgave) (EUT L 191 af 23.7.2009, s. 10).

Forordningens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:

Henvisninger til andre retsakter i forordningen anses for relevante i det omfang og i den form, disse er indarbejdet i aftalen.«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 637/2009, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).

4

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 181 af 15.7.2010, s. 11.

1

(2)  EUT L 191 af 23.7.2009, s. 10.

2

(3)  EFT L 108 af 5.5.2000, s. 3.

3

(4)  Ingen forfatningsmæssige krav.

4

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/49

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 99/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag I (Dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag 1 til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 43/2010 af 30. april 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag 1 til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 43/2010 af 30. april 2010 (1).

| (2) | Kommissionens afgørelse 2010/198/EU af 6. april 2010 om fritagelse af Letland for visse forpligtelser til at anvende Rådets direktiv 66/402/EØF og direktiv 2002/57/EF for så vidt angår Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch og Helianthus annuus L. (2) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens afgørelse 2010/198/EU af 6. april 2010 om fritagelse af Letland for visse forpligtelser til at anvende Rådets direktiv 66/402/EØF og direktiv 2002/57/EF for så vidt angår Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch og Helianthus annuus L. (2) bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein — |
| --- | --- |

(3)

Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

I bilag I til aftalen, kapitel III, indsættes følgende punkt efter punkt 79 (Kommissionens beslutning 2009/786/EF) under overskriften »RETSAKTER, SOM EFTA-STATERNE OG EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN SKAL TAGE BEHØRIGT HENSYN TIL«:

| »80. | 32010 D 0198: Kommissionens afgørelse 2010/198/EU af 6. april 2010 om fritagelse af Letland for visse forpligtelser til at anvende Rådets direktiv 66/402/EØF og direktiv 2002/57/EF for så vidt angår Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch og Helianthus annuus L. (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 34).« |
| --- | --- |

»80.

32010 D 0198: Kommissionens afgørelse 2010/198/EU af 6. april 2010 om fritagelse af Letland for visse forpligtelser til at anvende Rådets direktiv 66/402/EØF og direktiv 2002/57/EF for så vidt angår Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch og Helianthus annuus L. (EUT L 87 af 7.4.2010, s. 34).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af afgørelse 2010/198/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 181 af 15.7.2010, s. 11.

1

(2)  EUT L 87 af 7.4.2010, s. 34.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/50

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 100/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag II til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 83/2010 af 2. juli 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag II til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 83/2010 af 2. juli 2010 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 178/2010 af 2. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 401/2006 for så vidt angår jordnødder, andre oliefrø, trænødder, abrikoskerner, lakrids og vegetabilsk olie (2), bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 178/2010 af 2. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 401/2006 for så vidt angår jordnødder, andre oliefrø, trænødder, abrikoskerner, lakrids og vegetabilsk olie (2), bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein — |
| --- | --- |

(3)

Denne afgørelse bør ikke gælde for Liechtenstein —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende indsættes i punkt 54zzzl (Kommissionens forordning (EF) nr. 401/2006) i kapitel XII i bilag II til aftalen:

», som ændret ved:

| — | 32010 R 0178: Kommissionens forordning (EU) nr. 178/2010 af 2. marts 2010 (EUT L 52 af 3.3.2010, s. 32).« |
| --- | --- |

—

32010 R 0178: Kommissionens forordning (EU) nr. 178/2010 af 2. marts 2010 (EUT L 52 af 3.3.2010, s. 32).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 178/2010, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 37.

1

(2)  EUT L 52 af 3.3.2010, s. 32.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/51

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 101/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag II til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 84/2010 af 2. juli 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag II til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 84/2010 af 2. juli 2010 (1).

| (2) | Kommissionens direktiv 2009/159/EU af 16. december 2009 om ændring af Rådets direktiv 76/768/EØF om kosmetiske midler med henblik på tilpasning af bilag III til den tekniske udvikling (2) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens direktiv 2009/159/EU af 16. december 2009 om ændring af Rådets direktiv 76/768/EØF om kosmetiske midler med henblik på tilpasning af bilag III til den tekniske udvikling (2) bør indarbejdes i aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende led indsættes i punkt 1 (Rådets direktiv 76/768/EØF) i kapitel XVI i bilag II til aftalen:

| »— | 32009 L 0159: Kommissionens direktiv 2009/159/EU af 16. december 2009 (EUT L 336 af 18.12.2009, s. 29).« |
| --- | --- |

»—

32009 L 0159: Kommissionens direktiv 2009/159/EU af 16. december 2009 (EUT L 336 af 18.12.2009, s. 29).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af direktiv 2009/159/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 38.

1

(2)  EUT L 336 af 18.12.2009, s. 29.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/52

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 102/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag X (tjenesteydelser generelt) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag X til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 86/2010 af 2. juli 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag X til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 86/2010 af 2. juli 2010 (1).

| (2) | Kommissionens beslutning 2009/767/EF af 16. oktober 2009 om fastlæggelse af foranstaltninger, der skal lette anvendelsen af elektroniske procedurer ved hjælp af kvikskranker i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked (2) som berigtiget i EUT L 299 af 14.11.2009, s. 18, bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslutning 2009/767/EF af 16. oktober 2009 om fastlæggelse af foranstaltninger, der skal lette anvendelsen af elektroniske procedurer ved hjælp af kvikskranker i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked (2) som berigtiget i EUT L 299 af 14.11.2009, s. 18, bør indarbejdes i aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende punkt indsættes efter punkt 1a (Kommissionens beslutning 2009/739/EF) i bilag X til aftalen:

| »1b. | 32009 D 0767: Kommissionens beslutning 2009/767/EF af 16. oktober 2009 om fastlæggelse af foranstaltninger, der skal lette anvendelsen af elektroniske procedurer ved hjælp af kvikskranker i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked (EUT L 274 af 20.10.2009, s. 36) som berigtiget i EUT L 299 af 14.11.2009, s. 18.« |
| --- | --- |

»1b.

32009 D 0767: Kommissionens beslutning 2009/767/EF af 16. oktober 2009 om fastlæggelse af foranstaltninger, der skal lette anvendelsen af elektroniske procedurer ved hjælp af kvikskranker i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked (EUT L 274 af 20.10.2009, s. 36) som berigtiget i EUT L 299 af 14.11.2009, s. 18.«

Artikel 2

Den islandske og norske udgave af beslutning 2009/767/EF som berigtiget i EUT L 299 af 14.11.2009, s. 18, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 40.

1

(2)  EUT L 274 af 20.10.2009, s. 36.

2

(3)  Forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/53

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 103/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 90/2010 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 2. juli 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 90/2010 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 2. juli 2010 (1).

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF af 6. maj 2009 om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (2) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF af 6. maj 2009 om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (2) bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Direktiv 2009/40/EF ophæver Rådets direktiv 96/96/EF (3), som er indarbejdet i aftalen, og som derfor bør slettes fra aftalen — |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2009/40/EF ophæver Rådets direktiv 96/96/EF (3), som er indarbejdet i aftalen, og som derfor bør slettes fra aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Teksten til punk 16a (Rådets direktiv 96/96/EF) i bilag XIII til aftalen affattes således:

»32009 L 0040: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF af 6. maj 2009 om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (EUT L 141 af 6.6.2009, s. 12).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af direktiv 2009/40/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Den Europæiske Unions Tidendes

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).

4

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Den Europæiske Unions Tidendes

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUT L 141 af 6.6.2009, s. 12.

2

(3)  EFT L 46 af 17.2.1997, s. 1.

3

(4)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

4

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/54

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 104/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1).

| (2) | Kommissionens beslutning 2009/810/EF af 22. september 2008 om udformning af den standardformular til rapportering, der er omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 (2), bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslutning 2009/810/EF af 22. september 2008 om udformning af den standardformular til rapportering, der er omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006 (2), bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Beslutning 2009/810/EF ophæver Kommissionens beslutning 93/173/EØF (3), der er indarbejdet i aftalen, og som derfor bør ophæves i henhold til aftalen — |
| --- | --- |

(3)

Beslutning 2009/810/EF ophæver Kommissionens beslutning 93/173/EØF (3), der er indarbejdet i aftalen, og som derfor bør ophæves i henhold til aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag XIII til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | Følgende punkt indsættes efter punkt 24e (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006):






  »24ea. | 32009 D 0810: Kommissionens beslutning 2009/810/EF af 22. september 2008 om udformning af den standardformular til rapportering, der er omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006« (EUT L 289 af 5.11.2009, s. 9). |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende punkt indsættes efter punkt 24e (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006):

»24ea.

32009 D 0810: Kommissionens beslutning 2009/810/EF af 22. september 2008 om udformning af den standardformular til rapportering, der er omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 561/2006« (EUT L 289 af 5.11.2009, s. 9).

| 2. | Teksten til punkt 20a (Kommissionens beslutning 93/173/EØF) udgår. |
| --- | --- |

2.

Teksten til punkt 20a (Kommissionens beslutning 93/173/EØF) udgår.

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af beslutning 2009/810/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4)

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUT L 289 af 5.11.2009, s. 9.

2

(3)  EFT L 72 af 25.3.1993, s. 33.

3

(4)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

4

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/55

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 105/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 164/2010 af 25. januar 2010 om de tekniske specifikationer for elektronisk skibsmelding i indlandssejladsen i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/44/EF om harmoniserede flodinformationstjenester (RIS) på de indre vandveje i Fællesskabet (2) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 164/2010 af 25. januar 2010 om de tekniske specifikationer for elektronisk skibsmelding i indlandssejladsen i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/44/EF om harmoniserede flodinformationstjenester (RIS) på de indre vandveje i Fællesskabet (2) bør indarbejdes i aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende punkt indsættes efter punkt 49ac (Kommissionens forordning (EF) nr. 416/2007) i bilag XIII til aftalen:

| »49ad. | 32010 R 0164: Kommissionens forordning (EU) nr. 164/2010 af 25. januar 2010 om de tekniske specifikationer for elektronisk skibsmelding i indlandssejladsen i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/44/EF om harmoniserede flodinformationstjenester (RIS) på de indre vandveje i Fællesskabet (EUT L 57 af 6.3.2010, s. 1).« |
| --- | --- |

»49ad.

32010 R 0164: Kommissionens forordning (EU) nr. 164/2010 af 25. januar 2010 om de tekniske specifikationer for elektronisk skibsmelding i indlandssejladsen i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/44/EF om harmoniserede flodinformationstjenester (RIS) på de indre vandveje i Fællesskabet (EUT L 57 af 6.3.2010, s. 1).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 164/2010, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUT L 57 af 6.3.2010, s. 1.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/56

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 106/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1163/2009 af 30. november 2009 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 417/2002 om fremskyndet indfasning af krav om dobbeltskrogs- eller tilsvarende design for olietankskibe med enkeltskrog (2) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1163/2009 af 30. november 2009 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 417/2002 om fremskyndet indfasning af krav om dobbeltskrogs- eller tilsvarende design for olietankskibe med enkeltskrog (2) bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Kommissionens beslutning 2009/491/EF af 16. juni 2009 om de kriterier, der skal lægges til grund for en afgørelse af, om arbejdsindsatsen hos en organisation, som agerer på en flagstats vegne, kan anses for at være en uacceptabel trussel mod sikkerheden og miljøet (3) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning 2009/491/EF af 16. juni 2009 om de kriterier, der skal lægges til grund for en afgørelse af, om arbejdsindsatsen hos en organisation, som agerer på en flagstats vegne, kan anses for at være en uacceptabel trussel mod sikkerheden og miljøet (3) bør indarbejdes i aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag XIII til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende led indsættes i punkt 56m (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 417/2002):






  »— | 32009 R 1163: Forordning (EF) nr. 1163/2009 af 30. november 2009 (EUT L 314 af 1.12.2009, s. 13).« |
| --- | --- | --- |

1)

Følgende led indsættes i punkt 56m (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 417/2002):

»—

32009 R 1163: Forordning (EF) nr. 1163/2009 af 30. november 2009 (EUT L 314 af 1.12.2009, s. 13).«

| 2) | Følgende punkt indsættes efter punkt 55b (Rådets direktiv 94/57/EF):






  »55ba. | 32009 D 0491: Kommissionens beslutning 2009/491/EF af 16. juni 2009 om de kriterier, der skal lægges til grund for en afgørelse af, om arbejdsindsatsen hos en organisation, som agerer på en flagstats vegne, kan anses for at være en uacceptabel trussel mod sikkerheden og miljøet (EUT L 162 af 25.6.2009, s. 6).« |
| --- | --- | --- |

2)

Følgende punkt indsættes efter punkt 55b (Rådets direktiv 94/57/EF):

»55ba.

32009 D 0491: Kommissionens beslutning 2009/491/EF af 16. juni 2009 om de kriterier, der skal lægges til grund for en afgørelse af, om arbejdsindsatsen hos en organisation, som agerer på en flagstats vegne, kan anses for at være en uacceptabel trussel mod sikkerheden og miljøet (EUT L 162 af 25.6.2009, s. 6).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 1163/2009 og beslutning 2009/491/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUT L 314 af 1.12.2009, s. 13.

2

(3)  EUT L 162 af 25.6.2009, s. 6.

3

(4)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

4

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/57

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 107/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1).

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 af 11. marts 2008 om fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002 (2) blev indarbejdet i aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 69/2009 af 29. maj 2009 (3), med landespecifikke tilpasninger. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 af 11. marts 2008 om fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002 (2) blev indarbejdet i aftalen ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 69/2009 af 29. maj 2009 (3), med landespecifikke tilpasninger.

| (3) | Kommissionens forordning (EU) nr. 1254/2009 af 18. december 2009 om fastlæggelse af kriterier for medlemsstaternes fravigelse af de fælles grundlæggende normer for den civile luftfarts sikkerhed og vedtagelse af alternative sikkerhedsforanstaltninger (4) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EU) nr. 1254/2009 af 18. december 2009 om fastlæggelse af kriterier for medlemsstaternes fravigelse af de fælles grundlæggende normer for den civile luftfarts sikkerhed og vedtagelse af alternative sikkerhedsforanstaltninger (4) bør indarbejdes i aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende punkt indsættes efter punkt 66hc (Kommissionens forordning (EU) nr. 72/2010) i bilag XIII til aftalen:

| »66hd. | 32009 R 1254: Kommissionens forordning (EU) nr. 1254/2009 af 18. december 2009 om fastlæggelse af kriterier for medlemsstaternes fravigelse af de fælles grundlæggende normer for den civile luftfarts sikkerhed og vedtagelse af alternative sikkerhedsforanstaltninger (EUT L 338 af 19.12.2009, s. 17).
  Forordningens bestemmelser læses ved anvendelsen af denne aftale med følgende tilpasning:
  Denne forordning gælder fra den dato, hvor den sidste af Det Blandede EØS Udvalgs afgørelser om indarbejdelse i aftalen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at forordning (EF) nr. 300/2008 kan anvendes, træder i kraft.« |
| --- | --- |

»66hd.

32009 R 1254: Kommissionens forordning (EU) nr. 1254/2009 af 18. december 2009 om fastlæggelse af kriterier for medlemsstaternes fravigelse af de fælles grundlæggende normer for den civile luftfarts sikkerhed og vedtagelse af alternative sikkerhedsforanstaltninger (EUT L 338 af 19.12.2009, s. 17).

Forordningens bestemmelser læses ved anvendelsen af denne aftale med følgende tilpasning:

Denne forordning gælder fra den dato, hvor den sidste af Det Blandede EØS Udvalgs afgørelser om indarbejdelse i aftalen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at forordning (EF) nr. 300/2008 kan anvendes, træder i kraft.«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 1254/2009, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 2. oktober 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (5).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUT L 97 af 9.4.2008, s. 72.

2

(3)  EUT L 232 af 3.9.2009, s. 25.

3

(4)  EUT L 338 af 19.12.2009, s. 17.

4

(5)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

5

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/58

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 108/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1) |
| --- | --- |

(1)

Bilag XIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 90/2010 af 2. juli 2010 (1)

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 273/2010 af 30. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 474/2006 om opstilling af fællesskabslisten over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet (2) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 273/2010 af 30. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 474/2006 om opstilling af fællesskabslisten over luftfartsselskaber med driftsforbud i Fællesskabet (2) bør indarbejdes i aftalen —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende led indsættes efter punkt 66zab (Kommissionens forordning (EF) nr. 474/2006) i bilag XIII til aftalen:

| »— | 32010 R 0273: Kommissionens forordning (EU) nr. 273/2010 af 30. marts 2010 (EUT L 84 af 31.3.2010, s. 25).« |
| --- | --- |

»—

32010 R 0273: Kommissionens forordning (EU) nr. 273/2010 af 30. marts 2010 (EUT L 84 af 31.3.2010, s. 25).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 273/2010, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 2. oktober 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 43.

1

(2)  EUT L 84 af 31.3.2010, s. 25.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/59

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

nr. 109/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XVIII (Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og ligebehandling af mænd og kvinder) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XVIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 92/2010 af 2. juli 2010 (1) |
| --- | --- |

(1)

Bilag XVIII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 92/2010 af 2. juli 2010 (1)

| (2) | Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners’ Associations (ECSA) og European Transport Workers’ Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006, og om ændring af direktiv 1999/63/EF (2) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(2)

Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners’ Associations (ECSA) og European Transport Workers’ Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006, og om ændring af direktiv 1999/63/EF (2) bør indarbejdes i aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag XVIII til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | Følgende indsættes i punkt 32b (Rådets direktiv 1999/63/EF):
  », som ændret ved:






  — | 32009 L 0013: Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 (EUT L 124 af 20.5.2009, s. 30).« |
| --- | --- | --- |

1.

Følgende indsættes i punkt 32b (Rådets direktiv 1999/63/EF):

», som ændret ved:

—

32009 L 0013: Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 (EUT L 124 af 20.5.2009, s. 30).«

| 2. | Følgende punkt indsættes efter punkt 32i (Rådets direktiv 2005/47/EF):






  »32j. | 32009 L 0013: Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners’ Associations (ECSA) og European Transport Workers’ Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006, og om ændring af direktiv 1999/63/EF (EUT L 124 af 20.5.2009, s. 30).« |
| --- | --- | --- |

2.

Følgende punkt indsættes efter punkt 32i (Rådets direktiv 2005/47/EF):

»32j.

32009 L 0013: Rådets direktiv 2009/13/EF af 16. februar 2009 om iværksættelse af den aftale, der er indgået mellem European Community Shipowners’ Associations (ECSA) og European Transport Workers’ Federation (ETF) om konventionen om søfarendes arbejdsforhold af 2006, og om ændring af direktiv 1999/63/EF (EUT L 124 af 20.5.2009, s. 30).«

| 3. | Første led (Akt vedrørende vilkårene for Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union) i punkt 24 (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/94/EF) udgår. |
| --- | --- |

3.

Første led (Akt vedrørende vilkårene for Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union) i punkt 24 (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/94/EF) udgår.

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af direktiv 2009/13/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 46.

1

(2)  EUT L 124 af 20.5.2009, s. 30.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/60

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 110/2010

af. 1. oktober 2010

om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XXI til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 36/2010 af 12. marts 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XXI til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 36/2010 af 12. marts 2010 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 275/2010 af 30. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 295/2008 for så vidt angår kriterier for evaluering af kvaliteten af statistik over erhvervsstrukturer (2) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 275/2010 af 30. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 295/2008 for så vidt angår kriterier for evaluering af kvaliteten af statistik over erhvervsstrukturer (2) bør indarbejdes i aftalen —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

I bilag XXI til aftalen indsættes følgende punkt efter punkt 11 (Kommissionens forordning (EF) nr. 251/2009):

| »1m. | 32010 R 0275: Kommissionens forordning (EU) nr. 275/2010 af 30. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 295/2008 for så vidt angår kriterier for evaluering af kvaliteten af statistik over erhvervsstrukturer (EUT L 86 af 1.4.2010, s. 1).« |
| --- | --- |

»1m.

32010 R 0275: Kommissionens forordning (EU) nr. 275/2010 af 30. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 295/2008 for så vidt angår kriterier for evaluering af kvaliteten af statistik over erhvervsstrukturer (EUT L 86 af 1.4.2010, s. 1).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 275/2010, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 143 af 10.6.2010, s. 31.

1

(2)  EUT L 86 af 1.4.2010, s. 1.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/61

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 111/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XXI til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 36/2010 af 12. marts 2010 (1) |
| --- | --- |

(1)

Bilag XXI til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 36/2010 af 12. marts 2010 (1)

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 220/2010 af 16. marts 2010 om vedtagelse af programmet med ad hoc-moduler for årene 2013 til 2015 til brug for den stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken, som er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (2) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 220/2010 af 16. marts 2010 om vedtagelse af programmet med ad hoc-moduler for årene 2013 til 2015 til brug for den stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken, som er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (2) bør indarbejdes i aftalen —

BESTEMT FØLGENDED:

Artikel 1

Følgende punkt indsættes efter punkt 18ao (Kommissionens forordning (EF) nr. 20/2009) i bilag XXI til aftalen:

| »18ap. | 32010 R 0220: Kommissionens forordning (EU) nr. 220/2010 af 16. marts 2010 om vedtagelse af programmet med ad hoc-moduler for årene 2013-2015 til brug for den stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken, som er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (EUT L 67 af 17.3.2010, s. 1).« |
| --- | --- |

»18ap.

32010 R 0220: Kommissionens forordning (EU) nr. 220/2010 af 16. marts 2010 om vedtagelse af programmet med ad hoc-moduler for årene 2013-2015 til brug for den stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken, som er omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (EUT L 67 af 17.3.2010, s. 1).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 220/2010, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3)

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 143 af 10.6.2010, s. 31.

1

(2)  EUT L 67 af 17.3.2010, s. 1.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/62 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/62

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 112/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XXI til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 36/2010 af 12. marts 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XXI til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 36/2010 af 12. marts 2010 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 351/2010 af 23. april 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 862/2007 om EF-statistikker over migration og international beskyttelse for så vidt angår fastlæggelse af kategorier af grupper af fødelande, grupper af lande, hvor personerne tidligere havde sædvanlig bopæl, og grupper af lande, hvor personerne får sædvanlig bopæl, og grupper af statsborgerskaber (2) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 351/2010 af 23. april 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 862/2007 om EF-statistikker over migration og international beskyttelse for så vidt angår fastlæggelse af kategorier af grupper af fødelande, grupper af lande, hvor personerne tidligere havde sædvanlig bopæl, og grupper af lande, hvor personerne får sædvanlig bopæl, og grupper af statsborgerskaber (2) bør indarbejdes i aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende punkt indsættes efter punkt 18ap (Kommissionens forordning (EU) nr. 220/2010) i bilag XXI til aftalen:

| »18aq. | 32010 R 0351: Kommissionens forordning (EU) nr. 351/2010 af 23. april 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 862/2007 om EF-statistikker over migration og international beskyttelse for så vidt angår fastlæggelse af kategorier af grupper af fødelande, grupper af lande, hvor personerne tidligere havde sædvanlig bopæl, og grupper af lande, hvor personerne får sædvanlig bopæl, og grupper af statsborgerskaber (EUT L 104 af 24.4 2010, s. 37).« |
| --- | --- |

»18aq.

32010 R 0351: Kommissionens forordning (EU) nr. 351/2010 af 23. april 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 862/2007 om EF-statistikker over migration og international beskyttelse for så vidt angår fastlæggelse af kategorier af grupper af fødelande, grupper af lande, hvor personerne tidligere havde sædvanlig bopæl, og grupper af lande, hvor personerne får sædvanlig bopæl, og grupper af statsborgerskaber (EUT L 104 af 24.4 2010, s. 37).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EU) nr. 351/2010, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 143 af 10.6.2010, s. 31.

1

(2)  EUT L 104 af 24.4.2010, s. 37.

2

(3)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

3

---

| 16.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 332/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 332/63

---

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. 113/2010

af 1. oktober 2010

om ændring af bilag XXII (Selskabsret) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XXII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 95/2010 af 2. juli 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XXII til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. 95/2010 af 2. juli 2010 (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 243/2010 af 23. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår Improvements to International Financial Reporting Standard (IFRS) (2) bør indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 243/2010 af 23. marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår Improvements to International Financial Reporting Standard (IFRS) (2) bør indarbejdes i aftalen.

| (3) | Kommissionens forordning (EU) nr. 244/2010 af 23 marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår International Financial Reporting Standard (IFRS) 2 (3) bør indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EU) nr. 244/2010 af 23 marts 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 1126/2008 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 for så vidt angår International Financial Reporting Standard (IFRS) 2 (3) bør indarbejdes i aftalen —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

Følgende led indsættes i punkt 10ba (Kommissionens forordning (EF) nr. 1126/2008) i bilag XXII til aftalen:

| »— | 32010 R 0243: Kommissionens forordning (EU) nr. 243/2010 af 23. marts 2010 (EUT L 77 af 24.3.2010, s. 33) |
| --- | --- |

»—

32010 R 0243: Kommissionens forordning (EU) nr. 243/2010 af 23. marts 2010 (EUT L 77 af 24.3.2010, s. 33)

| — | 32010 R 0244: Kommissionens forordning (EU) nr. 244/2010 af 23. marts 2010 (EUT L 77 af 24.3.2010, s. 42).« |
| --- | --- |

—

32010 R 0244: Kommissionens forordning (EU) nr. 244/2010 af 23. marts 2010 (EUT L 77 af 24.3.2010, s. 42).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EUF) nr. 243/2010 og (EUF) nr. 244/2010, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. november 2010, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (4).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. oktober 2010.

På vegne af Det Blandede EØS-udvalgs

Stefán Haukur JÓHANNESSON

Formand

---

(1)  EUT L 277 af 21.10.2010, s. 52.

1

(2)  EUT L 77 af 24.3.2010, s. 33.

2

(3)  EUT L 77 af 24.3.2010, s. 42.

3

(4)  Ingen forfatningsmæssige krav angivet.

4

---