# Az Európai Unió L 70/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.070.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 70 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. március 17. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.070.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 70

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. március 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 257/2011/EU rendelete (2011. március 16.) a közösségi vámkontingenseknek a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús számára történő megnyitásáról és igazgatásáról szóló 616/2007/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 258/2011/EU rendelete (2011. március 16.) a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 5 |
| | * | A Bizottság 259/2011/EU rendelete (2011. március 16.) az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló 642/2010/EU rendelet módosításáról | 31 |
| | * | A Bizottság 260/2011/EU rendelete (2011. március 16.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 146. alkalommal történő módosításáról | 33 |
| | | A Bizottság 261/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 35 |
| | | A Bizottság 262/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 16.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 37 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/162/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. március 14.) a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény III. melléklete módosításának tekintetében az Európai Unió által a Rotterdami Egyezmény Feleinek Konferenciája ötödik ülésén képviselendő álláspont meghatározásáról | 39 |
| | | 2011/163/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. március 16.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2011) 1630. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/164/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. március 16.) a Triticum aestivum fajhoz tartozó, a 66/402/EGK tanácsi irányelv követelményeinek nem megfelelő egyes vetőmagok ideiglenes forgalmazásáról
  (az értesítés a C(2011) 1634. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 47 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 257/2011/EU rendelete (2011. március 16.) a közösségi vámkontingenseknek a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús számára történő megnyitásáról és igazgatásáról szóló 616/2007/EK rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság 258/2011/EU rendelete (2011. március 16.) a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

5

*

A Bizottság 259/2011/EU rendelete (2011. március 16.) az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló 642/2010/EU rendelet módosításáról

31

*

A Bizottság 260/2011/EU rendelete (2011. március 16.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 146. alkalommal történő módosításáról

33

A Bizottság 261/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

35

A Bizottság 262/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 16.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

37

HATÁROZATOK

2011/162/EU

*

A Tanács határozata (2011. március 14.) a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény III. melléklete módosításának tekintetében az Európai Unió által a Rotterdami Egyezmény Feleinek Konferenciája ötödik ülésén képviselendő álláspont meghatározásáról

39

2011/163/EU

*

A Bizottság határozata (2011. március 16.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2011) 1630. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 1630. számú dokumentummal történt)

1

40

2011/164/EU

*

A Bizottság határozata (2011. március 16.) a Triticum aestivum fajhoz tartozó, a 66/402/EGK tanácsi irányelv követelményeinek nem megfelelő egyes vetőmagok ideiglenes forgalmazásáról
  (az értesítés a C(2011) 1634. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

Triticum aestivum

(az értesítés a C(2011) 1634. számú dokumentummal történt)

1

47

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 329/09/COL határozata (2009. július 15.) a magánháztartásokban az alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtés és a villamosenergia-megtakarítás támogatására irányuló norvég programmal kapcsolatban (Norvégia) | 49 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 329/09/COL határozata (2009. július 15.) a magánháztartásokban az alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtés és a villamosenergia-megtakarítás támogatására irányuló norvég programmal kapcsolatban (Norvégia)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/1

---

A BIZOTTSÁG 257/2011/EU RENDELETE

(2011. március 16.)

a közösségi vámkontingenseknek a Brazíliából, Thaiföldről és más harmadik országokból származó baromfihús számára történő megnyitásáról és igazgatásáról szóló 616/2007/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére és 148. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

tekintettel az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság között, valamint az Európai Közösség és a Thaiföldi Királyság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXVIII. cikkének megfelelően a baromfihús tekintetében megállapított engedmények módosításáról szóló, kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodások megkötéséről szóló, 2007. május 29-i 2007/360/EK tanácsi határozatra (2) és különösen annak 2. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 130. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unióba történő behozatalt importengedélyek révén kell irányítani. Az importforgalmat torzító spekulációs ügyletek megelőzése érdekében azonban indokolt előírni, hogy a 616/2007/EK bizottsági rendelettel (3) Thaiföld számára megnyitott, az 5. csoportba és a 09.4215 tételszám alá tartozó kontingens igazgatása – az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (4) 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – első lépésként a behozatali jogok odaítélése, második lépésként pedig a behozatali engedélyek kibocsátása révén történjen. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 130. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unióba történő behozatalt importengedélyek révén kell irányítani. Az importforgalmat torzító spekulációs ügyletek megelőzése érdekében azonban indokolt előírni, hogy a 616/2007/EK bizottsági rendelettel (3) Thaiföld számára megnyitott, az 5. csoportba és a 09.4215 tételszám alá tartozó kontingens igazgatása – az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (4) 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – első lépésként a behozatali jogok odaítélése, második lépésként pedig a behozatali engedélyek kibocsátása révén történjen.

| (2) | A szóban forgó kontingens tekintetében meg kell állapítani a behozatali jogok odaítélésére és a behozatali engedélyek ezt követő kibocsátására vonatkozó új feltételeket a kérelmezők jogosultságát és a behozott mennyiségeknek a 616/2007/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kontingensidőszak során történő elosztását illetően. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó kontingens tekintetében meg kell állapítani a behozatali jogok odaítélésére és a behozatali engedélyek ezt követő kibocsátására vonatkozó új feltételeket a kérelmezők jogosultságát és a behozott mennyiségeknek a 616/2007/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kontingensidőszak során történő elosztását illetően.

| (3) | Annak érdekében, hogy megelőzhetők legyenek a spekulációs ügyletek, és kizárólag tényleges importőrök kaphassanak behozatali jogot, alapvető fontosságú, hogy megfelelő szinten kerüljön megállapításra az importált baromfihúsra vonatkozóan a behozatali jog kérelmezésének előfeltételeként meghatározott korábbi referenciamennyiség. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy megelőzhetők legyenek a spekulációs ügyletek, és kizárólag tényleges importőrök kaphassanak behozatali jogot, alapvető fontosságú, hogy megfelelő szinten kerüljön megállapításra az importált baromfihúsra vonatkozóan a behozatali jog kérelmezésének előfeltételeként meghatározott korábbi referenciamennyiség.

| (4) | A Thaiföldről származó termékek behozatalára alkalmazandó új feltételekre tekintettel a behozatali jogokhoz és engedélyekhez kapcsolódó biztosíték összegét indokolt olyan szinten megállapítani, amely révén biztosítható a vámkontingensek helyes kezelése és a piaci szereplőknek e vámkontingensekhez való megfelelő hozzáférése. |
| --- | --- |

(4)

A Thaiföldről származó termékek behozatalára alkalmazandó új feltételekre tekintettel a behozatali jogokhoz és engedélyekhez kapcsolódó biztosíték összegét indokolt olyan szinten megállapítani, amely révén biztosítható a vámkontingensek helyes kezelése és a piaci szereplőknek e vámkontingensekhez való megfelelő hozzáférése.

| (5) | Abból a célból, hogy a piaci szereplők számára kötelező legyen az összes odaítélt behozatali jogra vonatkozóan behozatali engedélyt kérni, indokolt előírni, hogy ez a kötelezettség a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (5) értelmében elsődleges követelménynek minősül. |
| --- | --- |

(5)

Abból a célból, hogy a piaci szereplők számára kötelező legyen az összes odaítélt behozatali jogra vonatkozóan behozatali engedélyt kérni, indokolt előírni, hogy ez a kötelezettség a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. július 22-i 2220/85/EGK bizottsági rendelet (5) értelmében elsődleges követelménynek minősül.

| (6) | A 616/2007/EK rendeletben meghatározott azon értesítési időszak, amelyen belül a nemzeti hatóságoknak értesíteniük kell a Bizottságot a kibocsátott engedélyek által érintett mennyiségekről, a kibocsátás időpontjához képest késői időzítésű. Ezért a kontingens megfelelő kezelése érdekében célszerű időben előrébb hozni ezt az értesítési időszakot. |
| --- | --- |

(6)

A 616/2007/EK rendeletben meghatározott azon értesítési időszak, amelyen belül a nemzeti hatóságoknak értesíteniük kell a Bizottságot a kibocsátott engedélyek által érintett mennyiségekről, a kibocsátás időpontjához képest késői időzítésű. Ezért a kontingens megfelelő kezelése érdekében célszerű időben előrébb hozni ezt az értesítési időszakot.

| (7) | Annak lehetővé tételére, hogy a piaci szereplők és az illetékes hatóságok alkalmazkodhassanak az 5. csoportba tartozó kontingens új módon történő kezeléséhez, indokolt 2011. áprilisról 2011. májusra halasztani a 2011. július 1-jén kezdődő első alidőszakra vonatkozó behozatali jogok iránti kérelmek benyújtási időszakát. |
| --- | --- |

(7)

Annak lehetővé tételére, hogy a piaci szereplők és az illetékes hatóságok alkalmazkodhassanak az 5. csoportba tartozó kontingens új módon történő kezeléséhez, indokolt 2011. áprilisról 2011. májusra halasztani a 2011. július 1-jén kezdődő első alidőszakra vonatkozó behozatali jogok iránti kérelmek benyújtási időszakát.

| (8) | A 616/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 616/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Mivel a következő kontingensidőszak 2011. július 1-jén kezdődik, e rendelet alkalmazásának kezdetéül indokolt ugyanezen időpontot megjelölni. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a következő kontingensidőszak 2011. július 1-jén kezdődik, e rendelet alkalmazásának kezdetéül indokolt ugyanezen időpontot megjelölni.

| (10) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(10)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 616/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Az 5. csoportra vonatkozóan megállapított éves mennyiségeket első lépésben behozatali jogok odaítélésével, második lépésben behozatali engedélyek kiadásával kell kezelni.” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az 5. csoportra vonatkozóan megállapított éves mennyiségeket első lépésben behozatali jogok odaítélésével, második lépésben behozatali engedélyek kiadásával kell kezelni.”

| 2. | A 4., az 5. és a 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  (1)   Az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkének az 5. csoporttól eltérő csoportok tekintetében történő alkalmazásában a behozatali engedély kérelmezőjének egy adott kontingensidőszakra vonatkozó első kérelme benyújtásakor bizonyítania kell, hogy az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkében említett mindkét időszakban legalább 50 tonnányit importált az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (6) I. mellékletének XX. részében szereplő termékekből vagy a 0210 99 39 KN-kód alá tartozó készítményből.
  Az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkének az 5. csoport tekintetében történő alkalmazásában a behozatali jog kérelmezőjének egy adott kontingensévre vonatkozó első kérelme benyújtásakor bizonyítania kell, hogy az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkében említett mindkét időszakban legalább 250 tonnányit importált az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének XX. részében szereplő termékekből vagy a 0210 99 39 KN-kód alá tartozó készítményekből.
  Az engedélykérelmek az e rendelet I. mellékletében említettek közül csak egy tételszámot tartalmazhatnak.
  (2)   Az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkétől és e cikk (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a behozatali engedély kérelmezője egy adott kontingensidőszakra vonatkozó első kérelme benyújtásakor bizonyíthatja azt is, hogy az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkében említett mindkét időszakban legalább 1 000 tonna, a 0207 vagy a 0210 KN-kód alá tartozó baromfihúst dolgozott fel az 1234/2007/EK rendelet hatálya alá eső, 1602 KN-kódú baromfihús-készítményekké vagy a 1602 10 00 KN-kód alá tartozó, kizárólag baromfihúst tartalmazó homogenizált készítményekké.
  E bekezdés alkalmazásában »feldolgozó« bármely olyan, a letelepedés helye szerinti tagállam nemzeti héanyilvántartásában szereplő személy, aki feldolgozási tevékenységét bárminemű kereskedelmi okmánnyal kielégítően bizonyítja az érintett tagállam számára.
  (3)   Ha egy vállalat olyan vállalatok egyesülésével jött létre, amelyek mindegyike rendelkezik behozatali referenciamennynyiséggel, akkor ez a vállalat ezeket a referenciamennyiségeket kérelmeinek alátámasztására felhasználhatja.
  (4)   Az 1301/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 3., a 6. és a 8. csoport tekintetében az egyes kérelmezők több behozatali engedély iránti kérelmet is benyújthatnak az ugyanazon csoportba tartozó termékekre vonatkozóan, amennyiben e termékek különböző országokból származnak. A származási országonként külön-külön elkészített kérelmeket egyidejűleg kell benyújtani valamely tagállam illetékes hatóságához. E kérelmek összességét az e cikk (5) bekezdésében említett maximális mennyiség szempontjából egyetlen kérelemnek kell tekinteni.
  (5)   Az 5. csoporttól eltérő csoportok esetében az egyes engedély iránti kérelmeknek legalább 100 tonnára kell vonatkozniuk, de nem vonatkozhatnak az érintett kontingens keretében az adott időszakban vagy alidőszakban rendelkezésre álló mennyiség 10 %-át meghaladó mennyiségre.
  Mindazonáltal:






  a) | a 2. és a 3. csoport esetében az egyes engedély vagy behozatali jog iránti kérelmek az érintett kontingens keretében az adott időszakban vagy alidőszakban rendelkezésre álló mennyiség legfeljebb 5 %-ára vonatkozhatnak; |
| --- | --- | --- |

2.

A 4., az 5. és a 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkének az 5. csoporttól eltérő csoportok tekintetében történő alkalmazásában a behozatali engedély kérelmezőjének egy adott kontingensidőszakra vonatkozó első kérelme benyújtásakor bizonyítania kell, hogy az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkében említett mindkét időszakban legalább 50 tonnányit importált az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (6) I. mellékletének XX. részében szereplő termékekből vagy a 0210 99 39 KN-kód alá tartozó készítményből.

Az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkének az 5. csoport tekintetében történő alkalmazásában a behozatali jog kérelmezőjének egy adott kontingensévre vonatkozó első kérelme benyújtásakor bizonyítania kell, hogy az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkében említett mindkét időszakban legalább 250 tonnányit importált az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének XX. részében szereplő termékekből vagy a 0210 99 39 KN-kód alá tartozó készítményekből.

Az engedélykérelmek az e rendelet I. mellékletében említettek közül csak egy tételszámot tartalmazhatnak.

(2)   Az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkétől és e cikk (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a behozatali engedély kérelmezője egy adott kontingensidőszakra vonatkozó első kérelme benyújtásakor bizonyíthatja azt is, hogy az 1301/2006/EK rendelet 5. cikkében említett mindkét időszakban legalább 1 000 tonna, a 0207 vagy a 0210 KN-kód alá tartozó baromfihúst dolgozott fel az 1234/2007/EK rendelet hatálya alá eső, 1602 KN-kódú baromfihús-készítményekké vagy a 1602 10 00 KN-kód alá tartozó, kizárólag baromfihúst tartalmazó homogenizált készítményekké.

E bekezdés alkalmazásában »feldolgozó« bármely olyan, a letelepedés helye szerinti tagállam nemzeti héanyilvántartásában szereplő személy, aki feldolgozási tevékenységét bárminemű kereskedelmi okmánnyal kielégítően bizonyítja az érintett tagállam számára.

(3)   Ha egy vállalat olyan vállalatok egyesülésével jött létre, amelyek mindegyike rendelkezik behozatali referenciamennynyiséggel, akkor ez a vállalat ezeket a referenciamennyiségeket kérelmeinek alátámasztására felhasználhatja.

(4)   Az 1301/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 3., a 6. és a 8. csoport tekintetében az egyes kérelmezők több behozatali engedély iránti kérelmet is benyújthatnak az ugyanazon csoportba tartozó termékekre vonatkozóan, amennyiben e termékek különböző országokból származnak. A származási országonként külön-külön elkészített kérelmeket egyidejűleg kell benyújtani valamely tagállam illetékes hatóságához. E kérelmek összességét az e cikk (5) bekezdésében említett maximális mennyiség szempontjából egyetlen kérelemnek kell tekinteni.

(5)   Az 5. csoporttól eltérő csoportok esetében az egyes engedély iránti kérelmeknek legalább 100 tonnára kell vonatkozniuk, de nem vonatkozhatnak az érintett kontingens keretében az adott időszakban vagy alidőszakban rendelkezésre álló mennyiség 10 %-át meghaladó mennyiségre.

Mindazonáltal:

a)

a 2. és a 3. csoport esetében az egyes engedély vagy behozatali jog iránti kérelmek az érintett kontingens keretében az adott időszakban vagy alidőszakban rendelkezésre álló mennyiség legfeljebb 5 %-ára vonatkozhatnak;

| b) | a 3., a 6. és a 8. csoport esetében 10 tonnára csökken az engedély iránti kérelemben minimálisan megjelölendő mennyiség. |
| --- | --- |

b)

a 3., a 6. és a 8. csoport esetében 10 tonnára csökken az engedély iránti kérelemben minimálisan megjelölendő mennyiség.

Az 5. csoport esetében az egyes behozatali jog iránti kérelmeknek legalább 100 tonnára kell vonatkozniuk, de nem vonatkozhatnak az érintett kontingens keretében az adott alidőszakban rendelkezésre álló mennyiség 10 %-át meghaladó mennyiségre.

(6)   Az engedélyek – a 3., a 6. és a 8. csoportra vonatkozó engedélyek kivételével – a megjelölt országból való behozatal kötelezettségét vonják maguk után. Az e kötelezettség által érintett csoportok esetében az engedély iránti kérelem és az engedély 8. rovatában fel kell tüntetni a származási országot, és az „igen” szót kereszttel meg kell jelölni.

(7)   Az engedély iránti kérelem és az engedély 20. rovatának tartalmaznia kell a II. melléklet A. részében felsorolt bejegyzések egyikét.

Az engedély 24. rovatának tartalmaznia kell a II. melléklet B. részében felsorolt bejegyzések egyikét.

A 3., illetve a 6. csoportba tartozó termékekre vonatkozó engedélyek 24. rovatának tartalmaznia kell a II. melléklet C. részében felsorolt bejegyzések egyikét.

A 8. csoportba tartozó termékekre vonatkozó engedélyek 24. rovatának tartalmaznia kell a II. melléklet D. részében felsorolt bejegyzések egyikét.

5. cikk

(1)   Az 5. csoportra vonatkozó behozatali jogok iránti kérelmek és a többi csoportra vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmek csak az egyes alidőszakokat megelőző harmadik hónap első hét napjában, illetve a 3. csoport esetében a kontingensidőszakot megelőző harmadik hónap első hét napjában nyújthatók be.

A 2011. július 1-jén kezdődő alidőszak tekintetében azonban az 5. csoportra vonatkozó behozatali jogok iránti kérelmek csak 2011 májusának első hét napjában nyújthatók be.

(2)   Az engedély iránti kérelem benyújtásakor az 5. csoporttól eltérő csoportok esetében 100 kilogrammonként 50 EUR összegű biztosítékot kell letétbe helyezni. Mindazonáltal az 1., a 4., illetve a 7. csoportot érintő engedély iránti kérelmek esetében a biztosíték összege 100 kilogrammonként 10 EUR, az 5. csoportra vonatkozó behozatali jogok iránti kérelmek esetében pedig a biztosíték összege 100 kilogrammonként 6 EUR.

(3)   A tagállamok a kérelmek benyújtására kijelölt hónap 14. napjáig értesítik a Bizottságot a kérelmezett összmennynyiségekről, kilogrammban, csoportok és származás szerinti bontásban megadva azokat.

(4)   A behozatali jogok odaítélésére és az engedélyek kibocsátására a kérelmek benyújtására kijelölt hónap 23. napjától és legkésőbb ugyanazon hónap utolsó napján kerül sor. A behozatali jogok a kérelemben megjelölt alidőszak első napjától ugyanazon behozatali időszak június 30-ig érvényesek, és nem ruházhatók át.

(5)   Az 5. csoport esetében a behozatali engedély iránti kérelmet csak abban a tagállamban lehet benyújtani, ahol a kérelmező a behozatali jogokat kérelmezte és megszerezte. E csoport vonatkozásában az engedélyeket a behozatali jogot szerzett piaci szereplő kérelmére és nevére kell kiállítani.

Az 5. csoport esetében a piaci szereplő a behozatali engedély kiállításakor 100 kilogrammonként 75 EUR összegű biztosítékot helyez letétbe. Minden kiadott behozatali engedély nyomán megfelelő mértékben csökkennek az odaítélt behozatali jogok, és a behozatali jogokra vonatkozóan a (2) bekezdéssel összhangban letétbe helyezett biztosítékot késedelem nélkül arányosan fel kell szabadítani.

(6)   A behozatali engedély iránti kérelmekkel az odaítélt behozatali jogoknak megfelelő teljes mennyiséget ki kell meríteni. Ez a kötelezettség a 2220/85/EGK bizottsági rendelet (7) 20. cikkének (2) bekezdése értelmében elsődleges követelménynek minősül.

6. cikk

(1)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok értesítik a Bizottságot:

| a) | az 5. csoport kivételével valamennyi csoportra vonatkozóan – legkésőbb a kérelmek benyújtása szerinti hónapot követő hónap tizedik napjáig – az általuk kibocsátott engedélyek által érintett mennyiségekről; |
| --- | --- |

a)

az 5. csoport kivételével valamennyi csoportra vonatkozóan – legkésőbb a kérelmek benyújtása szerinti hónapot követő hónap tizedik napjáig – az általuk kibocsátott engedélyek által érintett mennyiségekről;

| b) | az 5. csoportra vonatkozóan – legkésőbb az egyes alidőszakok végét követő hónap tizedik napjáig – az általuk az adott alidőszakban kibocsátott engedélyek által érintett mennyiségekről. |
| --- | --- |

b)

az 5. csoportra vonatkozóan – legkésőbb az egyes alidőszakok végét követő hónap tizedik napjáig – az általuk az adott alidőszakban kibocsátott engedélyek által érintett mennyiségekről.

(2)   A tagállamok az egyes éves kontingensidőszakok végétől számított negyedik hónap végéig értesítik a Bizottságot az e rendelet alapján a vonatkozó időszakban ténylegesen szabad forgalomba bocsátott mennyiségekről.

(3)   Az 1301/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a tagállamok az alábbiak szerint értesítik a Bizottságot a fel nem használt vagy csupán részben felhasznált behozatali engedélyek által érintett mennyiségekről, amelyek megfelelnek a behozatali engedélyek hátoldalán feltüntetett mennyiségek és azon mennyiségek közötti különbözetnek, amelyekre nézve az engedélyeket kiállították:

| a) | első alkalommal az éves kontingensidőszak utolsó alidőszaka tekintetében benyújtott kérelmekre vonatkozó, e rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett értesítésekkel együtt; |
| --- | --- |

a)

első alkalommal az éves kontingensidőszak utolsó alidőszaka tekintetében benyújtott kérelmekre vonatkozó, e rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett értesítésekkel együtt;

| b) | második és utolsó alkalommal az egyes éves kontingensidőszakok végétől számított negyedik hónap végéig, az a) pontban előírt első értesítés időpontjában még be nem jelentett mennyiségekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

második és utolsó alkalommal az egyes éves kontingensidőszakok végétől számított negyedik hónap végéig, az a) pontban előírt első értesítés időpontjában még be nem jelentett mennyiségekre vonatkozóan.

A 3. csoport esetében az első albekezdés a) pontjában említett értesítés nem alkalmazandó.

(4)   Az (1) és a (3) bekezdés hatálya alá tartozó mennyiségeket kilogrammban kifejezve és csoportok szerinti bontásban kell megadni. A (2) bekezdés hatálya alá tartozó mennyiségeket kilogrammban kifejezve és csoportok, valamint származás szerinti bontásban kell megadni.

| 3. | A 7. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a második albekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

3.

A 7. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a második albekezdést el kell hagyni;

| b) | a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az 5. csoport esetében azonban az engedélyek a 376/2008/EK bizottsági rendelet (8) 22. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a kibocsátásuk tényleges időpontjától számított 15 napig érvényesek. A behozatali jogok a kérelem által érintett alidőszak első napjától ugyanazon kontingensidőszak június 30-ig érvényesek. |
| --- | --- |

b)

a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az 5. csoport esetében azonban az engedélyek a 376/2008/EK bizottsági rendelet (8) 22. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a kibocsátásuk tényleges időpontjától számított 15 napig érvényesek. A behozatali jogok a kérelem által érintett alidőszak első napjától ugyanazon kontingensidőszak június 30-ig érvényesek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a 2011. július 1-jén kezdődő kontingensidőszaktól alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 138., 2007.5.30., 10. o.

2

(3)  HL L 142., 2007.6.5., 3. o.

3

(4)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

4

(5)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o.

5

(6)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

6

(7)  HL L 205., 1985.8.3., 5. o.”

7

(8)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.”

8

---

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/5

---

A BIZOTTSÁG 258/2011/EU RENDELETE

(2011. március 16.)

a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2010. június 19-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kerámialapok Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

2010. június 19-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kerámialapok Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | A dömpingellenes eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be 69 olyan gyártó nevében, amelyek termelése a kerámialapok teljes uniós gyártásának több mint 30 %-át teszi ki. A panasz nyilvánvaló bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A dömpingellenes eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be 69 olyan gyártó nevében, amelyek termelése a kerámialapok teljes uniós gyártásának több mint 30 %-át teszi ki. A panasz nyilvánvaló bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportőr gyártókat, Kína képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: Egyesült Államok), Nigériában, Brazíliában, Törökországban, Indonéziában és Thaiföldön, mivel ezek az országok esetleg analóg országként jöhetnek számításba. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportőr gyártókat, Kína képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: Egyesült Államok), Nigériában, Brazíliában, Törökországban, Indonéziában és Thaiföldön, mivel ezek az országok esetleg analóg országként jöhetnek számításba. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (4) | Tekintettel a kínai exportőr gyártók, a független importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi ismert kínai exportőr gyártót, importőrt és uniós gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltasson alapvető információkat a 2009. április 1. és 2010. március 1. közötti időszakban az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultált. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a kínai exportőr gyártók, a független importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi ismert kínai exportőr gyártót, importőrt és uniós gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltasson alapvető információkat a 2009. április 1. és 2010. március 1. közötti időszakban az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultált.

2.1.   Mintavétel a kínai exportőr gyártók körében

| (5) | A mintavétel során százöt érvényes válasz érkezett azoktól a kínai exportőr gyártóktól, akik a (24) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakban a behozatal 47 %-át bonyolították le. Az együttműködés ezért csekély mértékűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(5)

A mintavétel során százöt érvényes válasz érkezett azoktól a kínai exportőr gyártóktól, akik a (24) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakban a behozatal 47 %-át bonyolították le. Az együttműködés ezért csekély mértékűnek tekinthető.

| (6) | A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése alapján az exportőr gyártókból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló kivitelének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A kiválasztott minta három olyan csoportból állt, amelyek a vizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló összes export 14,4 %-át, valamint az együttműködő gyártók összes exportjának 31,3 %-át képviselő tíz független gyártót foglalták magában. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a mintavétel kapcsán konzultáltak az érintett felekkel, illetve a kínai hatóságokkal. A javasolt mintával kapcsolatban számos észrevétel érkezett. A végleges minta kiválasztásánál a megfelelőnek ítélt észrevételeket figyelembe vették. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése alapján az exportőr gyártókból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló kivitelének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A kiválasztott minta három olyan csoportból állt, amelyek a vizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló összes export 14,4 %-át, valamint az együttműködő gyártók összes exportjának 31,3 %-át képviselő tíz független gyártót foglalták magában. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a mintavétel kapcsán konzultáltak az érintett felekkel, illetve a kínai hatóságokkal. A javasolt mintával kapcsolatban számos észrevétel érkezett. A végleges minta kiválasztásánál a megfelelőnek ítélt észrevételeket figyelembe vették.

2.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (7) | Az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége a Bizottságnak küldött levelében megerősítette, hogy a panaszos vállalatok mindegyike beleegyezett a mintában való részvételbe. A Bizottságnál jelentkezett más vállalatokkal együtt összesen 73 uniós gyártótól érkeztek információk. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége a Bizottságnak küldött levelében megerősítette, hogy a panaszos vállalatok mindegyike beleegyezett a mintában való részvételbe. A Bizottságnál jelentkezett más vállalatokkal együtt összesen 73 uniós gyártótól érkeztek információk.

| (8) | A mintavétel során figyelembe vették a kerámialap-ágazat jelentős széttagoltságát. Annak biztosítása érdekében, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei ne legyenek túlsúlyban és hogy az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze, úgy ítélték meg, hogy a mintában valamennyi szegmensnek, azaz a kis- és középvállalkozásoknak, illetve a nagyvállalatoknak is szerepelnie kell. |
| --- | --- |

(8)

A mintavétel során figyelembe vették a kerámialap-ágazat jelentős széttagoltságát. Annak biztosítása érdekében, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei ne legyenek túlsúlyban és hogy az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze, úgy ítélték meg, hogy a mintában valamennyi szegmensnek, azaz a kis- és középvállalkozásoknak, illetve a nagyvállalatoknak is szerepelnie kell.

| (9) | Az éves termelés mennyisége alapján három szegmenst különböztettek meg:
  —   1. szegmens: nagyvállalatok, amelyek termelése meghaladja a 10 millió m2-t,
  —   2. szegmens: középvállalkozások, amelyek termelése 5 és 10 millió m2 között van,
  —   3. szegmens: kisvállalkozások, amelyek termelése 5 millió m2-nél kevesebb. |
| --- | --- |

(9)

Az éves termelés mennyisége alapján három szegmenst különböztettek meg:

—   1. szegmens: nagyvállalatok, amelyek termelése meghaladja a 10 millió m2-t,

—   2. szegmens: középvállalkozások, amelyek termelése 5 és 10 millió m2 között van,

—   3. szegmens: kisvállalkozások, amelyek termelése 5 millió m2-nél kevesebb.

| (10) | A mikrogazdasági mutatók elemzésénél az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit – az egyes szegmensek teljes kerámialap-ágazatban képviselt súlyát tekintve – aszerint súlyozták, hogy mekkora az adott szegmens részesedése a teljes uniós termelésből. A vizsgálat során beérkező információk alapján az 1. és 2. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés hozzávetőleg egynegyedét, míg a 3. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés mintegy felét képviselik. A kisvállalkozások szegmensében több mint 350 vállalat szerepel. A középvállalkozások szegmensébe több mint 40, míg a nagyvállalatok szegmensébe több mint 20 vállalat tartozik. |
| --- | --- |

(10)

A mikrogazdasági mutatók elemzésénél az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit – az egyes szegmensek teljes kerámialap-ágazatban képviselt súlyát tekintve – aszerint súlyozták, hogy mekkora az adott szegmens részesedése a teljes uniós termelésből. A vizsgálat során beérkező információk alapján az 1. és 2. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés hozzávetőleg egynegyedét, míg a 3. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés mintegy felét képviselik. A kisvállalkozások szegmensében több mint 350 vállalat szerepel. A középvállalkozások szegmensébe több mint 40, míg a nagyvállalatok szegmensébe több mint 20 vállalat tartozik.

| (11) | Tíz vállalatot vettek fel a mintába. Az értékesítést, a termelést és a földrajzi elhelyezkedést tekintve ezek a három szegmens legnagyobb vállalatai. Egy a nagyvállalatok, négy a középvállalkozások és öt a kisvállalkozások szegmensébe tartozik. A kiválasztott vállalatok hat tagállamban találhatók (Olaszországban, Spanyolországban, Lengyelországban, Portugáliában, Németországban és Franciaországban), amelyek együttesen a teljes uniós termelés több mint 90 %-át képviselik. Ez a minta az együttműködő gyártók teljes termelésének a 24 %-át és a teljes uniós termelésnek a 7 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(11)

Tíz vállalatot vettek fel a mintába. Az értékesítést, a termelést és a földrajzi elhelyezkedést tekintve ezek a három szegmens legnagyobb vállalatai. Egy a nagyvállalatok, négy a középvállalkozások és öt a kisvállalkozások szegmensébe tartozik. A kiválasztott vállalatok hat tagállamban találhatók (Olaszországban, Spanyolországban, Lengyelországban, Portugáliában, Németországban és Franciaországban), amelyek együttesen a teljes uniós termelés több mint 90 %-át képviselik. Ez a minta az együttműködő gyártók teljes termelésének a 24 %-át és a teljes uniós termelésnek a 7 %-át képviseli.

| (12) | A vizsgálat során a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködését a vizsgálattal. A Bizottság nem talált másik együttműködő lengyel gyártót. |
| --- | --- |

(12)

A vizsgálat során a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködését a vizsgálattal. A Bizottság nem talált másik együttműködő lengyel gyártót.

| (13) | A lengyel gyártó visszalépése ellenére – a (8) és a (10) preambulumbekezdésben említett valamennyi szempontot figyelembe véve – a minta továbbra is igen reprezentatív maradt. Ezért úgy határoztak, hogy az eljárás öt tagállam kilenc gyártójával is folytatható. |
| --- | --- |

(13)

A lengyel gyártó visszalépése ellenére – a (8) és a (10) preambulumbekezdésben említett valamennyi szempontot figyelembe véve – a minta továbbra is igen reprezentatív maradt. Ezért úgy határoztak, hogy az eljárás öt tagállam kilenc gyártójával is folytatható.

| (14) | A panaszosok kérték, hogy a nevüket ne hozzák nyilvánosságra. A Bizottság a kérést elfogadta. |
| --- | --- |

(14)

A panaszosok kérték, hogy a nevüket ne hozzák nyilvánosságra. A Bizottság a kérést elfogadta.

2.3.   Mintavétel az importőrök körében

| (15) | A Bizottsághoz 24 válasz érkezett az importőröktől. Három nagy importőrt kizártak a mintavételből: két vállalat kínai exportőrökkel, egy pedig egy uniós gyártóval állt kapcsolatban (a behozatal a gyártó teljes értékesítéséhez viszonyítva elenyésző). |
| --- | --- |

(15)

A Bizottsághoz 24 válasz érkezett az importőröktől. Három nagy importőrt kizártak a mintavételből: két vállalat kínai exportőrökkel, egy pedig egy uniós gyártóval állt kapcsolatban (a behozatal a gyártó teljes értékesítéséhez viszonyítva elenyésző).

| (16) | A független együttműködő importőrök a Kínából származó összes behozatal mintegy 6 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(16)

A független együttműködő importőrök a Kínából származó összes behozatal mintegy 6 %-át képviselik.

| (17) | Hét vállalatot vettek fel a mintába, amelyek a független együttműködő vállalatok által lebonyolított behozatal 95 %-át képviselik. Az egyik vállalat az érintett termék felhasználója is egyben. A minta a földrajzi megoszlás tekintetében is reprezentatívnak tekinthető. Azokat a tagállamokat foglalja magában, amelyek az Unióba érkező behozatal több mint 49 %-át képviselik, ami szintén alátámasztja a minta reprezentatív jellegét. |
| --- | --- |

(17)

Hét vállalatot vettek fel a mintába, amelyek a független együttműködő vállalatok által lebonyolított behozatal 95 %-át képviselik. Az egyik vállalat az érintett termék felhasználója is egyben. A minta a földrajzi megoszlás tekintetében is reprezentatívnak tekinthető. Azokat a tagállamokat foglalja magában, amelyek az Unióba érkező behozatal több mint 49 %-át képviselik, ami szintén alátámasztja a minta reprezentatív jellegét.

2.4.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrzések

| (18) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a mintába felvett kínai exportőr gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak. A mintába felvett exportőr gyártók egy csoportja az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást igényelt, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Az exportőr gyártók többi csoportja csak egyéni elbánást kért. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a mintába felvett kínai exportőr gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak. A mintába felvett exportőr gyártók egy csoportja az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást igényelt, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Az exportőr gyártók többi csoportja csak egyéni elbánást kért.

| (19) | Egyéni vizsgálatra irányuló kérelem nyolc, a mintavételbe be nem vont vállalattól, illetve kapcsolt vállalatok csoportjától érkezett. Az ideiglenes szakaszban ezen kérelmek vizsgálata túlságosan nehézkes lett volna. A Bizottság a végleges szakaszban dönt arról, hogy ezen vállalatok valamelyikét egyéni vizsgálatban részesíti-e. |
| --- | --- |

(19)

Egyéni vizsgálatra irányuló kérelem nyolc, a mintavételbe be nem vont vállalattól, illetve kapcsolt vállalatok csoportjától érkezett. Az ideiglenes szakaszban ezen kérelmek vizsgálata túlságosan nehézkes lett volna. A Bizottság a végleges szakaszban dönt arról, hogy ezen vállalatok valamelyikét egyéni vizsgálatban részesíti-e.

| (20) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak, illetve azoknak a mintavételbe be nem vont exportőr gyártóknak, akik jelezték, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni vizsgálatot kérnek, továbbá a mintába felvett uniós gyártóknak, az együttműködő független importőröknek és valamennyi ismert uniós felhasználónak. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak, illetve azoknak a mintavételbe be nem vont exportőr gyártóknak, akik jelezték, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni vizsgálatot kérnek, továbbá a mintába felvett uniós gyártóknak, az együttműködő független importőröknek és valamennyi ismert uniós felhasználónak.

| (21) | A mintába felvett exportőr gyártók három csoportja, a mintavételbe be nem vont nyolc exportőr gyártó, illetve exportőr gyártók csoportja, a mintába felvett kilenc uniós gyártó és exportőr gyártóval kapcsolatban nem álló öt importőr küldött vissza kitöltött kérdőíveket. Beadványok érkeztek az európai gyártók szövetségétől (Cerame-Unie), a gyártók nemzeti szövetségeitől, importőröktől, illetve importőrök és felhasználók szövetségeitől. |
| --- | --- |

(21)

A mintába felvett exportőr gyártók három csoportja, a mintavételbe be nem vont nyolc exportőr gyártó, illetve exportőr gyártók csoportja, a mintába felvett kilenc uniós gyártó és exportőr gyártóval kapcsolatban nem álló öt importőr küldött vissza kitöltött kérdőíveket. Beadványok érkeztek az európai gyártók szövetségétől (Cerame-Unie), a gyártók nemzeti szövetségeitől, importőröktől, illetve importőrök és felhasználók szövetségeitől.

| (22) | A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt és ellenőrző látogatásokat tett a mintába felvett kilenc uniós gyártó, illetve az alábbi vállalatok telephelyein:






  a) | Kínai exportőr gyártók







  — | Becarry-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:






  — | Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(22)

A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt és ellenőrző látogatásokat tett a mintába felvett kilenc uniós gyártó, illetve az alábbi vállalatok telephelyein:

a)

Kínai exportőr gyártók

—

Becarry-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:

—

Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd

| — | Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd

| — | Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd

| — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.

| — | Xinruncheng-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:






  — | Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

—

Xinruncheng-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:

—

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd.

| — | Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd

| — | Wonderful-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:






  — | Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Wonderful-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:

—

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd

| — | Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd

| — | Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd

| — | Foshan Gani Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

| — | Giavelli S.r.l., egy kapcsolatban álló olasz importőr |
| --- | --- |

—

Giavelli S.r.l., egy kapcsolatban álló olasz importőr

| b) | Kereskedők Kínában







  — | Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

Kereskedők Kínában

—

Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.

| c) | Kereskedők Hongkongban







  — | Cayenne Trading International Ltd. |
| --- | --- | --- |

c)

Kereskedők Hongkongban

—

Cayenne Trading International Ltd.

| — | Great Prosperity Development Ltd. |
| --- | --- |

—

Great Prosperity Development Ltd.

| — | Good East Development Ltd. |
| --- | --- |

—

Good East Development Ltd.

| d) | Független importőrök







  — | Enmon GmbH, Németország |
| --- | --- | --- |

d)

Független importőrök

—

Enmon GmbH, Németország

| e) | A gyártók nemzeti szövetségei







  — | Confindustria Ceramica (Olaszország) |
| --- | --- | --- |

e)

A gyártók nemzeti szövetségei

—

Confindustria Ceramica (Olaszország)

| — | Spanish Ceramic Tile Manufacturer’s Association (ASCER) |
| --- | --- |

—

Spanish Ceramic Tile Manufacturer’s Association (ASCER)

| — | APICER (Portugália) |
| --- | --- |

—

APICER (Portugália)

| (23) | Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, két gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor a rendes értéknek az Egyesült Államokból mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából. Ezek a gyártók kérték kilétük bizalmas kezelését. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, két gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor a rendes értéknek az Egyesült Államokból mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából. Ezek a gyártók kérték kilétük bizalmas kezelését.

3.   Vizsgálati időszak

| (24) | A dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(24)

A dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (25) | Az érintett termék mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termék, alátéten is (a továbbiakban: kerámialap vagy érintett termék), amely jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

(25)

Az érintett termék mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termék, alátéten is (a továbbiakban: kerámialap vagy érintett termék), amely jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartozik.

| (26) | A kerámialapokat főleg az építőiparban használják falak és padlók burkolására. |
| --- | --- |

(26)

A kerámialapokat főleg az építőiparban használják falak és padlók burkolására.

2.   Hasonló termék

| (27) | Az egyik fél azt állította, hogy a Kínából behozott termék és az uniós gazdasági ágazat által gyártott termék nem összehasonlítható. |
| --- | --- |

(27)

Az egyik fél azt állította, hogy a Kínából behozott termék és az uniós gazdasági ágazat által gyártott termék nem összehasonlítható.

| (28) | Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság az árak összehasonlítását a nyolc mutatóra épülő termékkód alapján megkülönböztetett terméktípusokra alapozta. |
| --- | --- |

(28)

Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság az árak összehasonlítását a nyolc mutatóra épülő termékkód alapján megkülönböztetett terméktípusokra alapozta.

| (29) | A szóban forgó fél az érveit a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során ismertette. Érvelésében arra hivatkozott, hogy az uniós és a kínai burkolólapok a technológiák, az anyagok, a fényezés és a kivitel különbözősége miatt nem összehasonlíthatók. A fejlett gyártósorok szitanyomású és többféle színű, jó minőségű burkolólapokat állítanak elő. A vállalat képviselője kifejtette, hogy különböző nyomási technológiákat alkalmaznak szitanyomás, hengernyomás és tintasugaras nyomás esetén. |
| --- | --- |

(29)

A szóban forgó fél az érveit a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során ismertette. Érvelésében arra hivatkozott, hogy az uniós és a kínai burkolólapok a technológiák, az anyagok, a fényezés és a kivitel különbözősége miatt nem összehasonlíthatók. A fejlett gyártósorok szitanyomású és többféle színű, jó minőségű burkolólapokat állítanak elő. A vállalat képviselője kifejtette, hogy különböző nyomási technológiákat alkalmaznak szitanyomás, hengernyomás és tintasugaras nyomás esetén.

| (30) | Annak ellenére, hogy a Bizottság kérte a termékek összehasonlíthatósági szempontjait részletesen kifejtő beadvány elkészítését, a szóban forgó fél nem igazolta állításait. Az összehasonlíthatóság javítására vonatkozó érvelést sem támasztotta alá semmilyen bizonyíték. Továbbá a szóban forgó fél maga is elismerte, hogy a további négy javasolt szempont figyelembevételével vizsgálandó terméktípusok a burkolólapok piacának mindössze 0,5 %-át képviselnék. Amint az a meghallgató tisztviselő által készített, az érintett vállalat álláspontját összefoglaló jelentésben is szerepel, az ugyanazon termékkód alá tartozó termékek fennmaradó 99,5 %-a hasonló. |
| --- | --- |

(30)

Annak ellenére, hogy a Bizottság kérte a termékek összehasonlíthatósági szempontjait részletesen kifejtő beadvány elkészítését, a szóban forgó fél nem igazolta állításait. Az összehasonlíthatóság javítására vonatkozó érvelést sem támasztotta alá semmilyen bizonyíték. Továbbá a szóban forgó fél maga is elismerte, hogy a további négy javasolt szempont figyelembevételével vizsgálandó terméktípusok a burkolólapok piacának mindössze 0,5 %-át képviselnék. Amint az a meghallgató tisztviselő által készített, az érintett vállalat álláspontját összefoglaló jelentésben is szerepel, az ugyanazon termékkód alá tartozó termékek fennmaradó 99,5 %-a hasonló.

| (31) | A fent említettek szerint a szóban forgó fél sem a további szempontok figyelembevételének szükségességét, sem azok árakra gyakorolt lehetséges hatásait nem támasztotta alá. Az érintett terméktípusok elhanyagolható piaci részesedésére tekintettel, illetve figyelembe véve, hogy a szóban forgó fél egyértelműen elismerte, hogy az érintett termékkód alá tartozó burkolólapok 99,5 %-a hasonló, ideiglenesen elvetették az arra vonatkozó kérelmet, hogy a termékkódok szerkezetében további szempontokat vegyenek figyelembe. |
| --- | --- |

(31)

A fent említettek szerint a szóban forgó fél sem a további szempontok figyelembevételének szükségességét, sem azok árakra gyakorolt lehetséges hatásait nem támasztotta alá. Az érintett terméktípusok elhanyagolható piaci részesedésére tekintettel, illetve figyelembe véve, hogy a szóban forgó fél egyértelműen elismerte, hogy az érintett termékkód alá tartozó burkolólapok 99,5 %-a hasonló, ideiglenesen elvetették az arra vonatkozó kérelmet, hogy a termékkódok szerkezetében további szempontokat vegyenek figyelembe.

| (32) | Megállapították, hogy a kínai piacon, az ideiglenesen analóg országnak tekintett Egyesült Államok piacán, továbbá az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási formái megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintik. |
| --- | --- |

(32)

Megállapították, hogy a kínai piacon, az ideiglenesen analóg országnak tekintett Egyesült Államok piacán, továbbá az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási formái megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintik.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden – a tájékozódás megkönnyítése érdekében – az alábbiakban foglaljuk össze:






  1. | a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden – a tájékozódás megkönnyítése érdekében – az alábbiakban foglaljuk össze:

1.

a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;

| 2. | a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

2.

a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| 3. | nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| 4. | a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és |
| --- | --- |

4.

a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és

| 5. | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik.

| (34) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján a kínai exportőr gyártók két csoportja kérte a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján a kínai exportőr gyártók két csoportja kérte a piacgazdasági elbánást.

| (35) | Megállapítást nyert, hogy az egyik csoportot állítólagosan alkotó felek (két gyártó; egy kínai és egy hongkongi kereskedő) valójában nem is állnak egymással kapcsolatban. Ez alapján a két kínai gyártó (a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmét külön kezelték. |
| --- | --- |

(35)

Megállapítást nyert, hogy az egyik csoportot állítólagosan alkotó felek (két gyártó; egy kínai és egy hongkongi kereskedő) valójában nem is állnak egymással kapcsolatban. Ez alapján a két kínai gyártó (a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmét külön kezelték.

| (36) | A másik vállalatcsoportot, nevezetesen a Wonderful-csoportot illetően, amely az ugyanazon holdingvállalat tulajdonában lévő két gyártócsoportot foglalja magában, csak az egyik csoport kért piacgazdasági elbánást, a másik az egyéni elbánást kérelmezte. Mivel a piacgazdasági elbánást egy csoport minden tagjának kérnie kell és kritériumait a csoport összes tagjának teljesítenie kell, a piacgazdasági elbánásra irányuló kérelem hiányos volt, ezért nem vették figyelembe. A csoportot így nem részesítették piacgazdasági elbánásban. |
| --- | --- |

(36)

A másik vállalatcsoportot, nevezetesen a Wonderful-csoportot illetően, amely az ugyanazon holdingvállalat tulajdonában lévő két gyártócsoportot foglalja magában, csak az egyik csoport kért piacgazdasági elbánást, a másik az egyéni elbánást kérelmezte. Mivel a piacgazdasági elbánást egy csoport minden tagjának kérnie kell és kritériumait a csoport összes tagjának teljesítenie kell, a piacgazdasági elbánásra irányuló kérelem hiányos volt, ezért nem vették figyelembe. A csoportot így nem részesítették piacgazdasági elbánásban.

| (37) | A Becarry-csoportot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a gyártó működési engedélye exportkorlátozást tartalmaz, amit a gyakorlatban is alkalmaztak. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az értékesítéssel kapcsolatos döntéseket nem szabadon, hanem jelentős állalmi beavatkozás mellett hozták meg. Ezenkívül a csoportba tartozó számos vállalat esetében nem tudták megállapítani, hogy az indulótőkét befizették-e és hogy ki volt a befizető. A 2. kritériumot illetően a számviteli ellenőrzés súlyos hiányosságokat tárt fel, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatosan megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a főbb eszközök számviteli nyilvántartása és értékcsökkenése nem volt megfelelő, illetve a vállalat földhasználati jogának kifizetését nem tudták igazolni. |
| --- | --- |

(37)

A Becarry-csoportot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a gyártó működési engedélye exportkorlátozást tartalmaz, amit a gyakorlatban is alkalmaztak. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az értékesítéssel kapcsolatos döntéseket nem szabadon, hanem jelentős állalmi beavatkozás mellett hozták meg. Ezenkívül a csoportba tartozó számos vállalat esetében nem tudták megállapítani, hogy az indulótőkét befizették-e és hogy ki volt a befizető. A 2. kritériumot illetően a számviteli ellenőrzés súlyos hiányosságokat tárt fel, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatosan megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a főbb eszközök számviteli nyilvántartása és értékcsökkenése nem volt megfelelő, illetve a vállalat földhasználati jogának kifizetését nem tudták igazolni.

| (38) | A Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. vállalatot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a vállalat nem tudta igazolni, hogy az indulótőkét az alapításkor befizették és hogy ki volt a befizető. Így nem lehetett kizárni, hogy a pénzeszközök egy részét az állam finanszírozta. A 2. kritérium vonatkozásában a számviteli nyilvántartások súlyos hiányosságokat mutattak, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben, ezért úgy tekintették, hogy a könyvelés ellenőrzését nem a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban végezték. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatban megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a vállalat nem tudta igazolni, hogy fizetett a földhasználati jogáért, illetve bizonyos eszközökért. |
| --- | --- |

(38)

A Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. vállalatot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a vállalat nem tudta igazolni, hogy az indulótőkét az alapításkor befizették és hogy ki volt a befizető. Így nem lehetett kizárni, hogy a pénzeszközök egy részét az állam finanszírozta. A 2. kritérium vonatkozásában a számviteli nyilvántartások súlyos hiányosságokat mutattak, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben, ezért úgy tekintették, hogy a könyvelés ellenőrzését nem a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban végezték. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatban megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a vállalat nem tudta igazolni, hogy fizetett a földhasználati jogáért, illetve bizonyos eszközökért.

| (39) | A Bizottság elküldte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításait az érintett exportőr gyártóknak, a kínai hatóságoknak és a panaszosoknak, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság elküldte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításait az érintett exportőr gyártóknak, a kínai hatóságoknak és a panaszosoknak, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

| (40) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek a mintavételbe bevont két olyan exportőr gyártótól, akiket a Bizottság nem részesített piacgazdasági elbánásban. Ezek az észrevételek azonban nem változtattak a Bizottság megállapításain, mivel azokat csak részben próbálták cáfolni és az észrevételek alátámasztására nem nyújtottak be további bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(40)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek a mintavételbe bevont két olyan exportőr gyártótól, akiket a Bizottság nem részesített piacgazdasági elbánásban. Ezek az észrevételek azonban nem változtattak a Bizottság megállapításain, mivel azokat csak részben próbálták cáfolni és az észrevételek alátámasztására nem nyújtottak be további bizonyítékokat.

2.   Egyéni elbánás

| (41) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:






  — | teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget, |
| --- | --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:

—

teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,

| — | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg, |
| --- | --- |

—

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy főbb vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy főbb vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,

| — | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és |
| --- | --- |

—

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (42) | A piacgazdasági elbánást kérő, mintába felvett exportőr gyártók – a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. – egyéni elbánást is kértek arra az esetre, ha piacgazdasági elbánásban nem részesülhetnének. A Wonderful-csoport és a Xinruncheng-csoport szintén egyéni elbánást kért. |
| --- | --- |

(42)

A piacgazdasági elbánást kérő, mintába felvett exportőr gyártók – a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. – egyéni elbánást is kértek arra az esetre, ha piacgazdasági elbánásban nem részesülhetnének. A Wonderful-csoport és a Xinruncheng-csoport szintén egyéni elbánást kért.

| (43) | A Becarry-csoporttal kapcsolatban megállapították, hogy a fenti (37) preambulumbekezdésben említett exportkorlátozás miatt az értékesítési döntéseket nem szabadon hozzák meg, így az egyéni elbánásra irányuló kérelmüket elutasították. |
| --- | --- |

(43)

A Becarry-csoporttal kapcsolatban megállapították, hogy a fenti (37) preambulumbekezdésben említett exportkorlátozás miatt az értékesítési döntéseket nem szabadon hozzák meg, így az egyéni elbánásra irányuló kérelmüket elutasították.

| (44) | A többi exportőr gyártó vonatkozásában megállapították, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételeket, így egyéni elbánásban részesülhettek. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a mintába felvett alábbi kínai exportőr gyártók az egyéni elbánásra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek eleget tesznek.






  — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(44)

A többi exportőr gyártó vonatkozásában megállapították, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételeket, így egyéni elbánásban részesülhettek. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a mintába felvett alábbi kínai exportőr gyártók az egyéni elbánásra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek eleget tesznek.

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.

| — | Xinruncheng-csoport |
| --- | --- |

—

Xinruncheng-csoport

| — | Wonderful-csoport |
| --- | --- |

—

Wonderful-csoport

3.   Rendes érték

a)   Az analóg ország kiválasztása

| (45) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.

| (46) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében az Egyesült Államokat használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében az Egyesült Államokat használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (47) | Számos észrevétel érkezett és több országot is javasoltak alternatívaként, különösen Brazíliát, Törökországot, Nigériát, Thaiföldet és végül Indonéziát. |
| --- | --- |

(47)

Számos észrevétel érkezett és több országot is javasoltak alternatívaként, különösen Brazíliát, Törökországot, Nigériát, Thaiföldet és végül Indonéziát.

| (48) | A Bizottság ezért úgy határozott, hogy együttműködést kezdeményez ezen országok, többek között az Egyesült Államok ismert gyártóival. A kérdőívre azonban az érintett termék egyesült államokbeli gyártói közül mindössze ketten válaszoltak. A thaiföldi gyártó is hiányos kérdőívet küldött be, és termékkínálata sem volt megfelelően összehasonlítható az együttműködő kínai gyártó termékeivel. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság ezért úgy határozott, hogy együttműködést kezdeményez ezen országok, többek között az Egyesült Államok ismert gyártóival. A kérdőívre azonban az érintett termék egyesült államokbeli gyártói közül mindössze ketten válaszoltak. A thaiföldi gyártó is hiányos kérdőívet küldött be, és termékkínálata sem volt megfelelően összehasonlítható az együttműködő kínai gyártó termékeivel.

| (49) | A vizsgálat feltárta, hogy az Egyesült Államok az érintett termék vonatkozásában versenyképes piac. Az Egyesült Államokban számos gyártó működik, és a behozatal mennyisége jelentős. A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a Kínából, valamint az Egyesült Államokból származó kerámialapok fizikai jellemzői és felhasználásuk alapvetően azonos, továbbá gyártási eljárásuk is hasonló. |
| --- | --- |

(49)

A vizsgálat feltárta, hogy az Egyesült Államok az érintett termék vonatkozásában versenyképes piac. Az Egyesült Államokban számos gyártó működik, és a behozatal mennyisége jelentős. A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a Kínából, valamint az Egyesült Államokból származó kerámialapok fizikai jellemzői és felhasználásuk alapvetően azonos, továbbá gyártási eljárásuk is hasonló.

| (50) | Arra hivatkoztak, hogy mivel az Egyesült Államok piacára főleg a behozatal jellemző, az Egyesült Államokban, illetve a Kínában gyártott kerámialapok a piac különböző szegmenseit célozzák meg. Így a belföldön gyártott terméktípusok, amelyek a rendes érték megállapításának alapjául kellene, hogy szolgáljanak, nem összehasonlíthatók azokkal a terméktípusokkal, amelyeket Kína az Unióba exportál. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az Egyesült Államokban számos olyan terméktípust állítanak elő, amelyek a fenti (49) preambulumbekezdésben említettek szerint hasonlóak a Kínában gyártott és onnan exportált terméktípusokhoz. |
| --- | --- |

(50)

Arra hivatkoztak, hogy mivel az Egyesült Államok piacára főleg a behozatal jellemző, az Egyesült Államokban, illetve a Kínában gyártott kerámialapok a piac különböző szegmenseit célozzák meg. Így a belföldön gyártott terméktípusok, amelyek a rendes érték megállapításának alapjául kellene, hogy szolgáljanak, nem összehasonlíthatók azokkal a terméktípusokkal, amelyeket Kína az Unióba exportál. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az Egyesült Államokban számos olyan terméktípust állítanak elő, amelyek a fenti (49) preambulumbekezdésben említettek szerint hasonlóak a Kínában gyártott és onnan exportált terméktípusokhoz.

| (51) | Azzal is érveltek, hogy az Egyesült Államok viszonylag kis szerepet tölt be a kerámialapok világpiacán. Ugyanakkor 2009-ben mintegy 600 millió m2 mennyiséget gyártottak belföldön, ami jelentősnek tekinthető. Összehasonlításként Kína, a világ legjelentősebb gyártója, 2 milliárd m2 mennyiséget állított elő ugyanabban az időszakban. |
| --- | --- |

(51)

Azzal is érveltek, hogy az Egyesült Államok viszonylag kis szerepet tölt be a kerámialapok világpiacán. Ugyanakkor 2009-ben mintegy 600 millió m2 mennyiséget gyártottak belföldön, ami jelentősnek tekinthető. Összehasonlításként Kína, a világ legjelentősebb gyártója, 2 milliárd m2 mennyiséget állított elő ugyanabban az időszakban.

| (52) | Az egyik fél azt állította, hogy az Egyesült Államokban szigorú minőségi előírások vannak érvényben, és eredményes nem tarifális akadályokat gördítettek a kínai behozatal útjába. A vizsgálat során ugyanakkor feltárták, hogy az Egyesült Államokba irányuló, Kínából történő behozatal a fent említettek szerint igen nagy arányú, és az egyesült államokbeli fogyasztás jelentős részét képviseli. Ezért elvetették azt az állítást, hogy az Egyesült Államokban a nem tarifális akadályok befolyásolják a behozatalt és a versenyt. |
| --- | --- |

(52)

Az egyik fél azt állította, hogy az Egyesült Államokban szigorú minőségi előírások vannak érvényben, és eredményes nem tarifális akadályokat gördítettek a kínai behozatal útjába. A vizsgálat során ugyanakkor feltárták, hogy az Egyesült Államokba irányuló, Kínából történő behozatal a fent említettek szerint igen nagy arányú, és az egyesült államokbeli fogyasztás jelentős részét képviseli. Ezért elvetették azt az állítást, hogy az Egyesült Államokban a nem tarifális akadályok befolyásolják a behozatalt és a versenyt.

| (53) | Az együttműködő két egyesült államokbeli gyártó beadványaiban szereplő adatokat a helyszínen ellenőrizték. Végül az egyik felkeresett gyártó adatait vették figyelembe, mivel azokat megbízhatónak találták ahhoz, hogy a rendes érték megállapításának alapjául szolgáljanak. A másik gyártótól származó információkat nem találták megbízhatónak és elvetették azokat, mivel ez a gyártó a belföldi értékesítéseinek csak egy részéről számolt be és a költségeit nem lehetett megfelelően összeegyeztetni a könyveléssel. |
| --- | --- |

(53)

Az együttműködő két egyesült államokbeli gyártó beadványaiban szereplő adatokat a helyszínen ellenőrizték. Végül az egyik felkeresett gyártó adatait vették figyelembe, mivel azokat megbízhatónak találták ahhoz, hogy a rendes érték megállapításának alapjául szolgáljanak. A másik gyártótól származó információkat nem találták megbízhatónak és elvetették azokat, mivel ez a gyártó a belföldi értékesítéseinek csak egy részéről számolt be és a költségeit nem lehetett megfelelően összeegyeztetni a könyveléssel.

| (54) | Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az Egyesült Államok az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján megfelelő és ésszerű analóg ország. |
| --- | --- |

(54)

Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az Egyesült Államok az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján megfelelő és ésszerű analóg ország.

b)   A rendes érték meghatározása

| (55) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján az alábbiak szerint állapították meg. |
| --- | --- |

(55)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján az alábbiak szerint állapították meg.

| (56) | Az egyesült államokbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítése a volumen tekintetében reprezentatívnak minősült az együttműködő exportőr gyártók által az Unióba exportált érintett termékkel összehasonlítva. |
| --- | --- |

(56)

Az egyesült államokbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítése a volumen tekintetében reprezentatívnak minősült az együttműködő exportőr gyártók által az Unióba exportált érintett termékkel összehasonlítva.

| (57) | Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban az egyesült államokbeli gyártó által előállított hasonló termékek valamennyi típusát a belföldi piacon a szokásos kereskedelmi csatornákon független vásárlóknak értékesítették. Az Egyesült Államokban gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából az Unióba exportált érintett termék minőségbeli különbségei miatt néhány terméktípus vonatkozásában úgy ítélték meg, hogy a számtanilag képzett rendes érték megállapítása alkalmasabb módszer arra, hogy ezeket a különbségeket figyelembe lehessen venni és a (61) preambulumbekezdésben említett megfelelő összehasonlítást biztosítani tudják. |
| --- | --- |

(57)

Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban az egyesült államokbeli gyártó által előállított hasonló termékek valamennyi típusát a belföldi piacon a szokásos kereskedelmi csatornákon független vásárlóknak értékesítették. Az Egyesült Államokban gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából az Unióba exportált érintett termék minőségbeli különbségei miatt néhány terméktípus vonatkozásában úgy ítélték meg, hogy a számtanilag képzett rendes érték megállapítása alkalmasabb módszer arra, hogy ezeket a különbségeket figyelembe lehessen venni és a (61) preambulumbekezdésben említett megfelelő összehasonlítást biztosítani tudják.

| (58) | A rendes értéket úgy számították ki, hogy az egyesült államokbeli gyártó termelési költségeit az értékesítési, általános és igazgatási költséggel, illetve a nyereséggel növelték. Az értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően az egyesült államokbeli gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul. |
| --- | --- |

(58)

A rendes értéket úgy számították ki, hogy az egyesült államokbeli gyártó termelési költségeit az értékesítési, általános és igazgatási költséggel, illetve a nyereséggel növelték. Az értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően az egyesült államokbeli gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.

c)   Az exportőr gyártók exportárai

| (59) | A mintába felvett kínai exportőrök exportárait az első független fogyasztó által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján állapították meg. Amennyiben az értékesítés egy kapcsolatban álló uniós importőrön keresztül valósult meg, úgy az árakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportőr gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak. |
| --- | --- |

(59)

A mintába felvett kínai exportőrök exportárait az első független fogyasztó által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján állapították meg. Amennyiben az értékesítés egy kapcsolatban álló uniós importőrön keresztül valósult meg, úgy az árakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportőr gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.

d)   Összehasonlítás

| (60) | A dömpingkülönbözetet úgy határozták meg, hogy a mintába felvett exportőrök gyártelepi exportárait összehasonlították a belföldi értékesítési árakkal, illetve adott esetben a számtanilag képzett rendes értékkel. |
| --- | --- |

(60)

A dömpingkülönbözetet úgy határozták meg, hogy a mintába felvett exportőrök gyártelepi exportárait összehasonlították a belföldi értékesítési árakkal, illetve adott esetben a számtanilag képzett rendes értékkel.

| (61) | A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének megfelelően. A rendes értéket az alacsonyabb költségű, nem porcelánból készült lapok jellemzőinek – főleg az eredeti márkák és a nem analóg ország gyártója által előállított különböző típusok minőségbeli különbségeiből adódó – eltérései vonatkozásában kiigazították. Adott esetben további kiigazításokat alkalmaztak a tengeri szállítási, biztosítási, kezelési és egyéb költségek, csomagolási, banki és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontos és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. |
| --- | --- |

(61)

A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének megfelelően. A rendes értéket az alacsonyabb költségű, nem porcelánból készült lapok jellemzőinek – főleg az eredeti márkák és a nem analóg ország gyártója által előállított különböző típusok minőségbeli különbségeiből adódó – eltérései vonatkozásában kiigazították. Adott esetben további kiigazításokat alkalmaztak a tengeri szállítási, biztosítási, kezelési és egyéb költségek, csomagolási, banki és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontos és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.

4.   Dömpingkülönbözetek

a)   A mintába felvett egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében megállapított dömpingkülönbözet

| (62) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a mintába felvett egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított, súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok által az Unióba exportált érintett termékek fentiek szerint meghatározott exportárának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(62)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a mintába felvett egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított, súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok által az Unióba exportált érintett termékek fentiek szerint meghatározott exportárának súlyozott átlagával.

| (63) | Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő: | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Xinruncheng-csoport | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. | 36,6 % |
| Wonderful-csoport | 26,2 % |

(63)

Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Xinruncheng-csoport

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.

36,6 %

Wonderful-csoport

26,2 %

b)   Minden más együttműködő exportőr gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet

| (64) | A mintavételbe be nem vont többi együttműködő kínai exportőr gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján számították ki. |
| --- | --- |

(64)

A mintavételbe be nem vont többi együttműködő kínai exportőr gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján számították ki.

| (65) | A mintába felvett, de egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő kínai exportőr gyártó (Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd.) esetében a dömpingkülönbözetet a fenti (64) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint állapították meg. |
| --- | --- |

(65)

A mintába felvett, de egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő kínai exportőr gyártó (Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd.) esetében a dömpingkülönbözetet a fenti (64) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint állapították meg.

c)   Minden más (együtt nem működő) exportőr gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet

| (66) | Minden más, együtt nem működő kínai exportőr gyártó esetében az országos dömpingkülönbözetet egy reprezentatív terméktípust előállító együttműködő exportőr gyártó esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(66)

Minden más, együtt nem működő kínai exportőr gyártó esetében az országos dömpingkülönbözetet egy reprezentatív terméktípust előállító együttműködő exportőr gyártó esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján határozták meg.

| (67) | Ez alapján a minta súlyozott átlagával számított ideiglenes dömpingkülönbözet és az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:






  A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, illetve egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében (lásd az I. mellékletet) | 32,3 % |
| --- | --- | --- |
| A fennmaradó dömpingkülönbözet az együtt nem működő exportőr gyártók esetében | 73,0 % |

(67)

Ez alapján a minta súlyozott átlagával számított ideiglenes dömpingkülönbözet és az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, illetve egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében (lásd az I. mellékletet)

32,3 %

A fennmaradó dömpingkülönbözet az együtt nem működő exportőr gyártók esetében

73,0 %

D.   KÁROKOZÁS

1.   Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat

| (68) | A (8) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. Kerámialapokat több mint ötszáz gyártó állít elő. |
| --- | --- |

(68)

A (8) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. Kerámialapokat több mint ötszáz gyártó állít elő.

| (69) | A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazatot három szegmensre osztották: kisvállalkozások, középvállalkozások és nagyvállalatok. A kisvállalkozások adják az uniós termelés felét. |
| --- | --- |

(69)

A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazatot három szegmensre osztották: kisvállalkozások, középvállalkozások és nagyvállalatok. A kisvállalkozások adják az uniós termelés felét.

| (70) | Becslések szerint a nemzeti és az európai szövetségektől származó adatok az uniós termelés mintegy 75 %-át foglalják magukban. Ezeket az adatokat összevetették a független gyártóktól és a nemzeti szövetségektől származó adatokkal, illetve olyan statisztikai forrásokkal is, mint a Prodcom. A fennmaradó termelés volumenét és értékét az ugyanezen forrásokból származó információk alapján extrapolálták. Ezek alapján megállapították, hogy a teljes uniós termelés a vizsgálati időszakban 895 millió m2 volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében (a teljes uniós termelést képviselő) összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). |
| --- | --- |

(70)

Becslések szerint a nemzeti és az európai szövetségektől származó adatok az uniós termelés mintegy 75 %-át foglalják magukban. Ezeket az adatokat összevetették a független gyártóktól és a nemzeti szövetségektől származó adatokkal, illetve olyan statisztikai forrásokkal is, mint a Prodcom. A fennmaradó termelés volumenét és értékét az ugyanezen forrásokból származó információk alapján extrapolálták. Ezek alapján megállapították, hogy a teljes uniós termelés a vizsgálati időszakban 895 millió m2 volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében (a teljes uniós termelést képviselő) összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

2.   Uniós fogyasztás

| (71) | Az uniós fogyasztást úgy állapították meg, hogy az Eurostat adatain alapuló behozatalhoz hozzáadták az uniós gyártók uniós piacon lebonyolított értékesítését. Az érintett termék összes uniós értékesítésére vonatkozó adatok a gyártók nemzeti és európai szövetségeinek ellenőrzött adatain alapulnak. A teljes uniós értékesítés megállapításához az extrapolálást a szövetségek, illetve a Prodcom adatai alapján végezték. |
| --- | --- |

(71)

Az uniós fogyasztást úgy állapították meg, hogy az Eurostat adatain alapuló behozatalhoz hozzáadták az uniós gyártók uniós piacon lebonyolított értékesítését. Az érintett termék összes uniós értékesítésére vonatkozó adatok a gyártók nemzeti és európai szövetségeinek ellenőrzött adatain alapulnak. A teljes uniós értékesítés megállapításához az extrapolálást a szövetségek, illetve a Prodcom adatai alapján végezték.

| (72) | A figyelembe vett időszakban, azaz 2007 és a vizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 29 %-kal csökkent, és a 13 %-os legnagyobb visszaesés 2007 és 2008 között következett be. A vizsgálati időszakban a fogyasztás 2009-hez viszonyítva 8 %-kal esett vissza.

  1.   táblázat


  Fogyasztás










  Mennyiség (ezer m2) | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| + teljes behozatal | 157 232 | 140 715 | 115 676 | 119 689 |
| + az uniós piacon értékesített uniós termelés | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |
| = Fogyasztás | 1 432 718 | 1 239 807 | 1 107 880 | 1 014 829 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 87 | 77 | 71 |
| évenkénti visszaesés | | – 13 % | – 11 % | – 8 % |

(72)

A figyelembe vett időszakban, azaz 2007 és a vizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 29 %-kal csökkent, és a 13 %-os legnagyobb visszaesés 2007 és 2008 között következett be. A vizsgálati időszakban a fogyasztás 2009-hez viszonyítva 8 %-kal esett vissza.

1.   táblázat

Fogyasztás

Mennyiség (ezer m2)

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

- teljes behozatal

157 232

140 715

115 676

119 689

- az uniós piacon értékesített uniós termelés

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Index (2007 = 100)

100

86

78

70

= Fogyasztás

1 432 718

1 239 807

1 107 880

1 014 829

Index (2007 = 100)

100

87

77

71

évenkénti visszaesés

– 13 %

– 11 %

– 8 %

3.   A Kínából származó behozatal

3.1.   Az érintett termék mennyisége, piaci részesedése és importára

| (73) | A Kínából származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és átlagos importára a következők szerint alakult. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

  2.   táblázat


  A Kínából származó behozatal










  Mennyiség (ezer m2) | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó behozatal mennyisége | 68 081 | 65 122 | 62 120 | 66 023 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 96 | 91 | 97 |
| Évenkénti alapon | | – 4 % | – 5 % | + 6 % |
| Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése | 4,8 % | 5,3 % | 5,6 % | 6,5 % |
| Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/m2) | 4,7 | 4,9 | 4,4 | 4,5 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 105 | 95 | 97 |
| Évenkénti alapon | | + 4 % | – 10 % | + 2 % |

(73)

A Kínából származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és átlagos importára a következők szerint alakult. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

2.   táblázat

A Kínából származó behozatal

Mennyiség (ezer m2)

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Az érintett országból származó behozatal mennyisége

68 081

65 122

62 120

66 023

Index (2007 = 100)

100

96

91

97

Évenkénti alapon

– 4 %

– 5 %

+ 6 %

Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése

4,8 %

5,3 %

5,6 %

6,5 %

Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/m2)

4,7

4,9

4,4

4,5

Index (2007 = 100)

100

105

95

97

Évenkénti alapon

+ 4 %

– 10 %

+ 2 %

| (74) | A Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak során 3 %-kal esett vissza, a vizsgálati időszakban pedig mintegy 66 millió m2 volt. A csökkenő tendencia összhangban van a fogyasztás visszaesésével, azonban a behozatal csökkenése sokkal kisebb mértékű, továbbá 2007 és 2009 között következett be. 2009 és a vizsgálati időszak között a Kínából származó behozatal mennyisége 6 %-kal növekedett. A figyelembe vett teljes időszakot tekintve a kínai behozatal piaci részesedése 35 %-kal emelkedett: a 2007. évi 4,8 %-ról a vizsgálati időszakban elért 6,5 %-ra. |
| --- | --- |

(74)

A Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak során 3 %-kal esett vissza, a vizsgálati időszakban pedig mintegy 66 millió m2 volt. A csökkenő tendencia összhangban van a fogyasztás visszaesésével, azonban a behozatal csökkenése sokkal kisebb mértékű, továbbá 2007 és 2009 között következett be. 2009 és a vizsgálati időszak között a Kínából származó behozatal mennyisége 6 %-kal növekedett. A figyelembe vett teljes időszakot tekintve a kínai behozatal piaci részesedése 35 %-kal emelkedett: a 2007. évi 4,8 %-ról a vizsgálati időszakban elért 6,5 %-ra.

| (75) | A figyelembe vett időszak során a Kínából származó termékek ára 4 %-kal csökkent: 4,7 EUR/m2-ről 4,5 EUR/m2-re. |
| --- | --- |

(75)

A figyelembe vett időszak során a Kínából származó termékek ára 4 %-kal csökkent: 4,7 EUR/m2-ről 4,5 EUR/m2-re.

3.2.   Áralákínálás

| (76) | Az áralákínálás elemzése céljából az uniós gyártók uniós piacon független fogyasztók részére kínált, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos értékesítési árait terméktípusonként összehasonlították a Kínából származó megfelelő behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF-alapon megállapított és a meglévő vámokkal, az importálás utáni költségekkel és a kereskedelmi szinthez megfelelően kiigazított súlyozott átlagáraival. |
| --- | --- |

(76)

Az áralákínálás elemzése céljából az uniós gyártók uniós piacon független fogyasztók részére kínált, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos értékesítési árait terméktípusonként összehasonlították a Kínából származó megfelelő behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF-alapon megállapított és a meglévő vámokkal, az importálás utáni költségekkel és a kereskedelmi szinthez megfelelően kiigazított súlyozott átlagáraival.

| (77) | Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a Kínából származó érintett terméket a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesítették az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve az alákínálás mértéke 44 és 57 % között mozgott. A számításokat a mintába felvett uniós gyártók és kínai exportőr gyártók által szolgáltatott adatok alapján végezték. |
| --- | --- |

(77)

Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a Kínából származó érintett terméket a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesítették az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve az alákínálás mértéke 44 és 57 % között mozgott. A számításokat a mintába felvett uniós gyártók és kínai exportőr gyártók által szolgáltatott adatok alapján végezték.

4.   A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal

| (78) | A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

  3.   táblázat


  Egyéb harmadik országokból származó behozatal | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyéb országokból származó behozatal (ezer m2) | 89 151 | 75 593 | 53 557 | 53 665 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 85 | 60 | 60 |
| Az egyéb országokból származó behozatal piaci részesedése | 6,2 % | 6,1 % | 4,8 % | 5,3 % |
| Átlagár (EUR/m2) | 4,38 | 4,94 | 5,35 | 5,35 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 113 | 122 | 122 |
| Törökországból származó behozatal (ezer m2) | 50 210 | 44 590 | 30 930 | 31 343 |
| Törökország piaci részesedése | 3,5 % | 3,6 % | 2,8 % | 3,1 % |
| Átlagár (EUR/m2) | 4,35 | 4,75 | 5,25 | 5,32 |
| A Kínától és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal | 38 941 | 31 002 | 22 627 | 22 322 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 80 | 58 | 57 |
| Átlagár (EUR/m2) | 4,43 | 5,21 | 5,49 | 5,38 |

(78)

A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

3.   táblázat

Egyéb harmadik országokból származó behozatal

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Egyéb országokból származó behozatal (ezer m2)

89 151

75 593

53 557

53 665

Index (2007 = 100)

100

85

60

60

Az egyéb országokból származó behozatal piaci részesedése

6,2 %

6,1 %

4,8 %

5,3 %

Átlagár (EUR/m2)

4,38

4,94

5,35

5,35

Index (2007 = 100)

100

113

122

122

Törökországból származó behozatal (ezer m2)

50 210

44 590

30 930

31 343

Törökország piaci részesedése

3,5 %

3,6 %

2,8 %

3,1 %

Átlagár (EUR/m2)

4,35

4,75

5,25

5,32

A Kínától és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal

38 941

31 002

22 627

22 322

Index (2007 = 100)

100

80

58

57

Átlagár (EUR/m2)

4,43

5,21

5,49

5,38

| (79) | A figyelembe vett időszak során a harmadik országokból származó behozatal 40 %-kal esett vissza. Így ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 14 %-kal esett vissza: 6,2 %-ról 5,3 %-ra. |
| --- | --- |

(79)

A figyelembe vett időszak során a harmadik országokból származó behozatal 40 %-kal esett vissza. Így ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 14 %-kal esett vissza: 6,2 %-ról 5,3 %-ra.

| (80) | Meg kell jegyezni, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak során 22 %-kal emelkedett és (a vizsgálati időszakban 19 %-kal) továbbra is meghaladta a kínai export átlagos értékesítési árait. |
| --- | --- |

(80)

Meg kell jegyezni, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak során 22 %-kal emelkedett és (a vizsgálati időszakban 19 %-kal) továbbra is meghaladta a kínai export átlagos értékesítési árait.

5.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

5.1.   Általános észrevételek

| (81) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(81)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (82) | A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés és a dömpingkülönbözet nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. A értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették a gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos forrásokból származó adatokkal. |
| --- | --- |

(82)

A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés és a dömpingkülönbözet nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. A értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették a gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos forrásokból származó adatokkal.

| (83) | A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzáramlás, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt. |
| --- | --- |

(83)

A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzáramlás, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.

5.2.   Makrogazdasági mutatók

5.2.1.   Gyártás, gyártókapacitás és kapacitáskihasználás

| (84) | Az uniós gazdasági ágazat gyártása a figyelembe vett időszak során jelentősen, 32 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés (a figyelembe vett időszakban) általánosságban tükrözte a fogyasztás (figyelembe vett időszakban bekövetkezett 29 %-os, lásd a fenti (72) preambulumbekezdést) csökkenését. Ugyanakkor egy eltérő tendenciát követett. 2007 és 2009 között 32 %-kal csökkent, és a 23 %-os legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között következett be. Ezt követően 2009 és a vizsgálati időszak között stabilizálódott.

  4.   táblázat


  A teljes uniós gyártás | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (ezer m2) | | | | |
| Gyártás | 1 614 668 | 1 434 844 | 1 100 052 | 1 094 660 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 89 | 68 | 68 |

(84)

Az uniós gazdasági ágazat gyártása a figyelembe vett időszak során jelentősen, 32 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés (a figyelembe vett időszakban) általánosságban tükrözte a fogyasztás (figyelembe vett időszakban bekövetkezett 29 %-os, lásd a fenti (72) preambulumbekezdést) csökkenését. Ugyanakkor egy eltérő tendenciát követett. 2007 és 2009 között 32 %-kal csökkent, és a 23 %-os legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között következett be. Ezt követően 2009 és a vizsgálati időszak között stabilizálódott.

4.   táblázat

A teljes uniós gyártás

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Mennyiség (ezer m2)

Gyártás

1 614 668

1 434 844

1 100 052

1 094 660

Index (2007 = 100)

100

89

68

68

| (85) | Az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása 2007 és 2008 között 5 %-kal, majd 2008 és a vizsgálati időszak között 2 %-kal csökkent. Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás 2007 és a vizsgálati időszak között 27 %-os általános visszaesést mutatott.

  5.   táblázat


  Gyártókapacitás és kapacitáskihasználás | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (ezer m2) | | | | |
| Gyártókapacitás | 1 849 252 | 1 760 720 | 1 720 180 | 1 718 023 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |
| Kapacitáskihasználás | 87 % | 81 % | 64 % | 64 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 93 | 73 | 73 |

(85)

Az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása 2007 és 2008 között 5 %-kal, majd 2008 és a vizsgálati időszak között 2 %-kal csökkent. Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás 2007 és a vizsgálati időszak között 27 %-os általános visszaesést mutatott.

5.   táblázat

Gyártókapacitás és kapacitáskihasználás

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Mennyiség (ezer m2)

Gyártókapacitás

1 849 252

1 760 720

1 720 180

1 718 023

Index (2007 = 100)

100

95

93

93

Kapacitáskihasználás

87 %

81 %

64 %

64 %

Index (2007 = 100)

100

93

73

73

5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (86) | A gyártási volumen alakulásával összhangban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztók részére történt értékesítés a figyelembe vett időszak során a fogyasztás visszaesésének mértékéhez hasonlóan, azaz 30 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az évenkénti visszaesést illetően a fogyasztáshoz hasonló tendenciát követett.

  6.   táblázat


  A független fogyasztók részére történt értékesítés volumene | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (ezer m2) | | | | |
| Értékesítés az Unióban | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |

(86)

A gyártási volumen alakulásával összhangban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztók részére történt értékesítés a figyelembe vett időszak során a fogyasztás visszaesésének mértékéhez hasonlóan, azaz 30 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az évenkénti visszaesést illetően a fogyasztáshoz hasonló tendenciát követett.

6.   táblázat

A független fogyasztók részére történt értékesítés volumene

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Mennyiség (ezer m2)

Értékesítés az Unióban

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Index (2007 = 100)

100

86

78

70

| (87) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 1 százalékponttal csökkent.

  7.   táblázat


  Uniós piaci részesedés | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós piaci részesedés | 89 % | 89 % | 90 % | 88 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 101 | 99 |

(87)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 1 százalékponttal csökkent.

7.   táblázat

Uniós piaci részesedés

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Uniós piaci részesedés

89 %

89 %

90 %

88 %

Index (2007 = 100)

100

100

101

99

5.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (88) | A foglalkoztatás 2007 és 2008 között 11 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszakban 16 %-kal esett vissza.

  8.   táblázat


  Foglalkoztatás | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos időszak | | | | |
| Teljes foglalkoztatás | 92 588 | 82 214 | 79 518 | 77 458 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 89 | 86 | 84 |

(88)

A foglalkoztatás 2007 és 2008 között 11 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszakban 16 %-kal esett vissza.

8.   táblázat

Foglalkoztatás

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Átlagos időszak

Teljes foglalkoztatás

92 588

82 214

79 518

77 458

Index (2007 = 100)

100

89

86

84

| (89) | Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége –teljesítmény/fő/évben számolva – 2007 és 2008 között stabil volt. 2008 és a vizsgálati időszak között 19 %-os termelékenység-csökkenés következett be, ami összefügg a gyártás visszaesésével.

  9.   táblázat


  Termelékenység | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (m2/év/fő) | 17 439 | 17 453 | 13 834 | 14 132 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 79 | 81 |

(89)

Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége –teljesítmény/fő/évben számolva – 2007 és 2008 között stabil volt. 2008 és a vizsgálati időszak között 19 %-os termelékenység-csökkenés következett be, ami összefügg a gyártás visszaesésével.

9.   táblázat

Termelékenység

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Termelékenység (m2/év/fő)

17 439

17 453

13 834

14 132

Index (2007 = 100)

100

100

79

81

5.2.4.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (90) | A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá – tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségére és áraira – a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(90)

A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá – tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségére és áraira – a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.3.   Mikrogazdasági mutatók

| (91) | A mikrogazdasági elemek (készletek, értékesítési árak, pénzáramlás, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek) elemzését a független vállalatok, azaz a mintába bevont uniós gyártók szintjén végezték. |
| --- | --- |

(91)

A mikrogazdasági elemek (készletek, értékesítési árak, pénzáramlás, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek) elemzését a független vállalatok, azaz a mintába bevont uniós gyártók szintjén végezték.

5.3.1.   Általános észrevételek

| (92) | Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, termelési költség, nyereségesség és a beruházások megtérülése, azaz az abszolút értéktől eltérően kifejezett mutatók, tehát a százalékos formában megadott értékek) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben elfoglalt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes kerámialap-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kisvállalkozások esetében 52 %-ot, a középvállalkozások és a nagyvállalatok esetében pedig 24-24 %-ot). Így biztosították, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei nem kerültek túlsúlyba és az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze. |
| --- | --- |

(92)

Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, termelési költség, nyereségesség és a beruházások megtérülése, azaz az abszolút értéktől eltérően kifejezett mutatók, tehát a százalékos formában megadott értékek) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben elfoglalt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes kerámialap-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kisvállalkozások esetében 52 %-ot, a középvállalkozások és a nagyvállalatok esetében pedig 24-24 %-ot). Így biztosították, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei nem kerültek túlsúlyba és az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze.

5.3.2.   Készletek

| (93) | Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent, a termelés százalékában kifejezve jelentősen (37 %-kal) emelkedett.

  10.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (ezer m2) | 48 554 | 50 871 | 39 689 | 41 887 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 105 | 82 | 86 |
| Készletek a termelés százalékában kifejezve | 43 % | 49 % | 55 % | 59 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 114 | 128 | 137 |

(93)

Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent, a termelés százalékában kifejezve jelentősen (37 %-kal) emelkedett.

10.   táblázat

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Készletek (ezer m2)

48 554

50 871

39 689

41 887

Index (2007 = 100)

100

105

82

86

Készletek a termelés százalékában kifejezve

43 %

49 %

55 %

59 %

Index (2007 = 100)

100

114

128

137

| (94) | A készletek növekedése a kár szempontjából sokatmondó tényező. Az ágazat vállalatai általában háromhavi termelésnek megfelelő készletet tartanak, a dömpingelt kínai behozatal nyomására azonban arra kényszerültek, hogy készleteiket hat hónapos termelésüknek megfelelő szintre emeljék. Ténylegesen megfigyelhető, hogy a készletek – a 2007. évi 43 %-ról a vizsgálati időszakban elért 59 %-os szintre – folyamatosan és egyenletesen emelkedtek. |
| --- | --- |

(94)

A készletek növekedése a kár szempontjából sokatmondó tényező. Az ágazat vállalatai általában háromhavi termelésnek megfelelő készletet tartanak, a dömpingelt kínai behozatal nyomására azonban arra kényszerültek, hogy készleteiket hat hónapos termelésüknek megfelelő szintre emeljék. Ténylegesen megfigyelhető, hogy a készletek – a 2007. évi 43 %-ról a vizsgálati időszakban elért 59 %-os szintre – folyamatosan és egyenletesen emelkedtek.

| (95) | Ez a készletszint-emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. A különleges megrendelések gyors teljesítése érdekében az uniós gazdasági ágazat gyártóinak növelnie kellett készleteit. |
| --- | --- |

(95)

Ez a készletszint-emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. A különleges megrendelések gyors teljesítése érdekében az uniós gazdasági ágazat gyártóinak növelnie kellett készleteit.

5.3.3.   Értékesítési árak

| (96) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai a figyelembe vett időszak során 10 %-kal emelkedtek.

  11.   táblázat


  Egységár az uniós piacon | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós értékesítés egységárai (EUR/m2) | 8,0 | 8,4 | 8,7 | 8,8 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 104 | 108 | 110 |

(96)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai a figyelembe vett időszak során 10 %-kal emelkedtek.

11.   táblázat

Egységár az uniós piacon

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Az uniós értékesítés egységárai (EUR/m2)

8,0

8,4

8,7

8,8

Index (2007 = 100)

100

104

108

110

| (97) | Az áremelkedés több tényező hatására következett be. Először is ellentételezni kellett a termelési költségek ugyanezen időszak alatt bekövetkezett 14 %-os növekedését (lásd a (106) preambulumbekezdést). Közrejátszott továbbá a növekvő készletszint (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat termékösszetételének változása. A kínai behozatal homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak így az érintett termék kis tételben történő értékesítésére kellett koncentrálnia olyan esetekben, ahol a kereslet kis mennyiségű, de különböző típusú, színű és méretű termékek széles választékára irányult. |
| --- | --- |

(97)

Az áremelkedés több tényező hatására következett be. Először is ellentételezni kellett a termelési költségek ugyanezen időszak alatt bekövetkezett 14 %-os növekedését (lásd a (106) preambulumbekezdést). Közrejátszott továbbá a növekvő készletszint (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat termékösszetételének változása. A kínai behozatal homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak így az érintett termék kis tételben történő értékesítésére kellett koncentrálnia olyan esetekben, ahol a kereslet kis mennyiségű, de különböző típusú, színű és méretű termékek széles választékára irányult.

| (98) | Az egységárak emelkedése ellenére az uniós gazdasági ágazat nem érte el a célul kitűzött nyereséget. A kisvállalkozások szegmense valójában veszteséges volt. |
| --- | --- |

(98)

Az egységárak emelkedése ellenére az uniós gazdasági ágazat nem érte el a célul kitűzött nyereséget. A kisvállalkozások szegmense valójában veszteséges volt.

| (99) | A Kínából származó behozatal árainak alakulását a (75) preambulumbekezdésben ismertettük. Amint látható, ezek az árak az uniós gazdasági ágazat árainak mozgásához képest eltérő tendenciát követtek és következetesen azok alatt maradtak. A kínai behozatal árai a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 50 %-kal alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

(99)

A Kínából származó behozatal árainak alakulását a (75) preambulumbekezdésben ismertettük. Amint látható, ezek az árak az uniós gazdasági ágazat árainak mozgásához képest eltérő tendenciát követtek és következetesen azok alatt maradtak. A kínai behozatal árai a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 50 %-kal alacsonyabbak voltak.

5.3.4.   Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek

| (100) | A fent említettek szerint a termelési költségek növekedése meghaladta az értékesítési árak emelkedését. A figyelembe vett időszak során bekövetkezett 14 %-os költségnövekedés mellett az uniós gazdasági ágazat mindössze 9 %-kal tudta növelni az árait. A nyereségesség így a 2007. évi 3,9 %-ról a vizsgálati időszakban 0,4 %-ra esett vissza. Az ágazat 2009-ben érte el a legalacsonyabb nyereséget, amikor már nem tudta fedezni a költségeit és 1,2 %-os veszteséget realizált. A három szegmens közül mindez a kisvállalkozások szegmensére volt a legnagyobb hatással, amely 2008 óta veszteséges. A nagyvállalatoknak és a középvállalkozásoknak a nyereségesség jelentős csökkenése ellenére sikerült szerény, de nem fenntartható nyereséget elérnie. |
| --- | --- |

(100)

A fent említettek szerint a termelési költségek növekedése meghaladta az értékesítési árak emelkedését. A figyelembe vett időszak során bekövetkezett 14 %-os költségnövekedés mellett az uniós gazdasági ágazat mindössze 9 %-kal tudta növelni az árait. A nyereségesség így a 2007. évi 3,9 %-ról a vizsgálati időszakban 0,4 %-ra esett vissza. Az ágazat 2009-ben érte el a legalacsonyabb nyereséget, amikor már nem tudta fedezni a költségeit és 1,2 %-os veszteséget realizált. A három szegmens közül mindez a kisvállalkozások szegmensére volt a legnagyobb hatással, amely 2008 óta veszteséges. A nagyvállalatoknak és a középvállalkozásoknak a nyereségesség jelentős csökkenése ellenére sikerült szerény, de nem fenntartható nyereséget elérnie.

| (101) | A nagyvállalatok és a középvállalkozások nyereségét adatvédelmi szempontok miatt nem lehet nyilvánosságra hozni. A nagyvállalatok szegmensében a nyereségszámítás egy vállalat adatain alapult, míg a középvállalkozások eredményeinek közzététele más vállalatok számára is lehetővé tenné az egyéb szegmensek nyereségének kiszámítását, mivel a súlyozott összes nyereség ismert.

  12.   táblázat


  Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, beruházások és bérek | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A független fogyasztók számára történt uniós értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a) | 3,9 % | 0,6 % | – 1,2 % | 0,4 % |
| Pénzáramlás (ezer EUR) | 86 663 | 55 131 | 41 599 | 40 256 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 64 | 48 | 46 |
| A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában) | 8,3 % | 4,0 % | – 0,5 % | 1,1 % |
| Nettó beruházások (ezer EUR) | 15 733 | 15 673 | 11 005 | 11 283 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 70 | 72 |
| Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség | 38 910 | 39 714 | 37 366 | 37 242 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 102 | 96 | 96 |

(101)

A nagyvállalatok és a középvállalkozások nyereségét adatvédelmi szempontok miatt nem lehet nyilvánosságra hozni. A nagyvállalatok szegmensében a nyereségszámítás egy vállalat adatain alapult, míg a középvállalkozások eredményeinek közzététele más vállalatok számára is lehetővé tenné az egyéb szegmensek nyereségének kiszámítását, mivel a súlyozott összes nyereség ismert.

12.   táblázat

Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, beruházások és bérek

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

A független fogyasztók számára történt uniós értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)

3,9 %

0,6 %

– 1,2 %

0,4 %

Pénzáramlás (ezer EUR)

86 663

55 131

41 599

40 256

Index (2007 = 100)

100

64

48

46

A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)

8,3 %

4,0 %

– 0,5 %

1,1 %

Nettó beruházások (ezer EUR)

15 733

15 673

11 005

11 283

Index (2007 = 100)

100

100

70

72

Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség

38 910

39 714

37 366

37 242

Index (2007 = 100)

100

102

96

96

| (102) | A pénzáramlás alakulásában tapasztalható tendencia, amely szerint egy ágazat képes a tevékenységei önfinanszírozására, a figyelembe vett időszak során pozitív maradt. 2007 és a vizsgálati időszak között azonban mintegy 54 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(102)

A pénzáramlás alakulásában tapasztalható tendencia, amely szerint egy ágazat képes a tevékenységei önfinanszírozására, a figyelembe vett időszak során pozitív maradt. 2007 és a vizsgálati időszak között azonban mintegy 54 %-kal csökkent.

| (103) | A beruházások megtérülése a figyelembe vett teljes időszak során nagyjából a nyereségesség alakulásának tendenciáját követte. |
| --- | --- |

(103)

A beruházások megtérülése a figyelembe vett teljes időszak során nagyjából a nyereségesség alakulásának tendenciáját követte.

| (104) | Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások 2007 és a vizsgálati időszak között 28 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(104)

Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások 2007 és a vizsgálati időszak között 28 %-kal csökkentek.

| (105) | 2007 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 4 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(105)

2007 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 4 %-kal csökkent.

5.3.5.   Gyártási költségek

13.   táblázat

Gyártási költségek

| | 2007 | 2008 | 2009 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási költségek (EUR/m2) | 7,7 | 8,3 | 8,8 | 8,8 |
| Index | 100 | 108 | 114 | 114 |

2007

2008

2009

Vizsgálati időszak

Gyártási költségek (EUR/m2)

7,7

8,3

8,8

8,8

Index

100

108

114

114

| (106) | A gyártási költségek a figyelembe vett időszak során a fent említettek szerint 14 %-kal emelkedtek. Ez az emelkedés a készletek növekedésének (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat által kínált termékösszetétel változásának (típusok, színek és méretek tekintetében szélesebb termékválaszték) a következménye volt, míg a kínai behozatal a homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát kellett kínálnia. |
| --- | --- |

(106)

A gyártási költségek a figyelembe vett időszak során a fent említettek szerint 14 %-kal emelkedtek. Ez az emelkedés a készletek növekedésének (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat által kínált termékösszetétel változásának (típusok, színek és méretek tekintetében szélesebb termékválaszték) a következménye volt, míg a kínai behozatal a homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát kellett kínálnia.

6.   A károkozásra vonatkozó következtetések

| (107) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók – például a termelési volumen, a kapacitáskihasználás, a független fogyasztók részére történő értékesítés és a foglalkoztatás – a figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakultak. Noha nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, hogy a fogyasztás visszaesése kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, érdemes megjegyezni, hogy a kínai behozatalnak az árakra gyakorolt leszorító hatása révén sikerült növelnie a piaci részesedését. |
| --- | --- |

(107)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók – például a termelési volumen, a kapacitáskihasználás, a független fogyasztók részére történő értékesítés és a foglalkoztatás – a figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakultak. Noha nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, hogy a fogyasztás visszaesése kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, érdemes megjegyezni, hogy a kínai behozatalnak az árakra gyakorolt leszorító hatása révén sikerült növelnie a piaci részesedését.

| (108) | Emellett mindez a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatókat, például a nyereségességet, a befektetések megtérülését és a pénzáramlást is igen súlyosan befolyásolta. A kár szempontjából sokatmondó tényező, hogy a készletek 37 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak során. Ez az emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát tudjon kínálni. |
| --- | --- |

(108)

Emellett mindez a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatókat, például a nyereségességet, a befektetések megtérülését és a pénzáramlást is igen súlyosan befolyásolta. A kár szempontjából sokatmondó tényező, hogy a készletek 37 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak során. Ez az emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát tudjon kínálni.

| (109) | Noha az uniós gazdasági ágazat eladási árai a figyelembe vett időszak során emelkedtek, ez főleg a gyártási költségek növekedésének tulajdonítható. A nyereségesség a figyelembe vett időszak során csökkent. Az uniós gazdasági ágazat felét képviselő kisvállalkozások szegmense 2008 óta valójában veszteséges. Így az értékesítési árak emelkedése ellenére az ágazat nem tudott elegendő nyereséget elérni. Az ágazat kisvállalati szegmense nem volt olyan helyzetben, hogy az értékesítési árait olyan szintre emelhesse, amely a hosszú távú életképességhez szükséges nyereségességet biztosíthatta volna. |
| --- | --- |

(109)

Noha az uniós gazdasági ágazat eladási árai a figyelembe vett időszak során emelkedtek, ez főleg a gyártási költségek növekedésének tulajdonítható. A nyereségesség a figyelembe vett időszak során csökkent. Az uniós gazdasági ágazat felét képviselő kisvállalkozások szegmense 2008 óta valójában veszteséges. Így az értékesítési árak emelkedése ellenére az ágazat nem tudott elegendő nyereséget elérni. Az ágazat kisvállalati szegmense nem volt olyan helyzetben, hogy az értékesítési árait olyan szintre emelhesse, amely a hosszú távú életképességhez szükséges nyereségességet biztosíthatta volna.

| (110) | Az Eurostat adatain alapuló, árakra vonatkozó tendenciák elemzése azt mutatta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbözet a 2007 és 2008 évi 40 %-ról 2009-ben és a vizsgálati időszakban mintegy 50 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(110)

Az Eurostat adatain alapuló, árakra vonatkozó tendenciák elemzése azt mutatta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbözet a 2007 és 2008 évi 40 %-ról 2009-ben és a vizsgálati időszakban mintegy 50 %-ra emelkedett.

| (111) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(111)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (112) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.

2.   A Kínából származó behozatal hatása

| (113) | A figyelembe vett időszak során a kínai exportőr gyártók piaci részesedésének emelkedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat nyereségességének csökkenésével és készletszintjeinek jelentős emelkedésével. |
| --- | --- |

(113)

A figyelembe vett időszak során a kínai exportőr gyártók piaci részesedésének emelkedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat nyereségességének csökkenésével és készletszintjeinek jelentős emelkedésével.

| (114) | Továbbá egybeesett az uniós fogyasztás visszaesésével is. A Kínából származó behozatal mennyisége 2007 és 2009 között 9 százalékponttal csökkent, összhangban a csökkenő fogyasztással (bár a visszaesés nem volt azonos mértékű, hiszen a fogyasztás ugyanebben az időszakban 23 százalékponttal csökkent), Kína piaci részesedése 2007 óta azonban folyamatosan nőtt. Ráadásul 2009 és a vizsgálati időszak között – a fogyasztás további 6 százalékpontos visszaesése ellenére – a Kínából származó behozatal 6 százalékponttal emelkedett. |
| --- | --- |

(114)

Továbbá egybeesett az uniós fogyasztás visszaesésével is. A Kínából származó behozatal mennyisége 2007 és 2009 között 9 százalékponttal csökkent, összhangban a csökkenő fogyasztással (bár a visszaesés nem volt azonos mértékű, hiszen a fogyasztás ugyanebben az időszakban 23 százalékponttal csökkent), Kína piaci részesedése 2007 óta azonban folyamatosan nőtt. Ráadásul 2009 és a vizsgálati időszak között – a fogyasztás további 6 százalékpontos visszaesése ellenére – a Kínából származó behozatal 6 százalékponttal emelkedett.

| (115) | A kínai import és az uniós gazdasági ágazat árai közötti, az Eurostat adatain alapuló különbözet a figyelembe vett teljes időszakban igen jelentős volt. Az a tény, hogy ez a különbözet már 2007-ben meghaladta a 40 %-ot, arra utal, hogy a kínai exportőr gyártók árstratégiája a gazdasági válság előtti időre nyúlik vissza. A különbözet ráadásul a válság utáni időszakban még nőtt, és elérte az 50 %-ot. |
| --- | --- |

(115)

A kínai import és az uniós gazdasági ágazat árai közötti, az Eurostat adatain alapuló különbözet a figyelembe vett teljes időszakban igen jelentős volt. Az a tény, hogy ez a különbözet már 2007-ben meghaladta a 40 %-ot, arra utal, hogy a kínai exportőr gyártók árstratégiája a gazdasági válság előtti időre nyúlik vissza. A különbözet ráadásul a válság utáni időszakban még nőtt, és elérte az 50 %-ot.

| (116) | A kínai behozatal piaci részesedésének emelkedése, illetve árainak csökkenése, továbbá az uniós és a kínai árak közötti különbség növekedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásával. |
| --- | --- |

(116)

A kínai behozatal piaci részesedésének emelkedése, illetve árainak csökkenése, továbbá az uniós és a kínai árak közötti különbség növekedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásával.

3.   Az egyéb tényezők hatásai

3.1.   A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal hatásai

| (117) | A figyelembe vett időszak során a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal mennyisége 40 %-kal esett vissza. Ezen behozatalok piaci részesedése ugyanebben az időszakban némiképp (mintegy 1 %-kal) csökkent. A behozatalok árai 2007-ben még hasonlóak voltak a kínai árakhoz, az árkülönbözet 2009-ben 18 %-kal, míg a vizsgálati időszakban 16 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(117)

A figyelembe vett időszak során a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal mennyisége 40 %-kal esett vissza. Ezen behozatalok piaci részesedése ugyanebben az időszakban némiképp (mintegy 1 %-kal) csökkent. A behozatalok árai 2007-ben még hasonlóak voltak a kínai árakhoz, az árkülönbözet 2009-ben 18 %-kal, míg a vizsgálati időszakban 16 %-kal nőtt.

| (118) | Törökország az Unió második legnagyobb beszállítója, piaci részesedése a vizsgálati időszakban 3 % volt. Ez a piaci részesedés a figyelembe vett időszak során stabil maradt (mindössze 0,4 %-kal esett vissza). A Törökországból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során 37 %-kal esett vissza. Noha a Törökországból származó behozatal árai (a figyelembe vett időszak során mintegy 40 %-kal) alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, a török és a kínai behozatal közötti árkülönbözet – a török árak 22 %-os emelkedését követően – 2009-ben és a vizsgálati időszakban 16 %-ra nőtt. Mindezek alapján nem zárható ki, hogy a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal igen csekély mértékben hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ez azonban nem befolyásolja a Kínából származó dömpingelt behozatallal kapcsolatban megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(118)

Törökország az Unió második legnagyobb beszállítója, piaci részesedése a vizsgálati időszakban 3 % volt. Ez a piaci részesedés a figyelembe vett időszak során stabil maradt (mindössze 0,4 %-kal esett vissza). A Törökországból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során 37 %-kal esett vissza. Noha a Törökországból származó behozatal árai (a figyelembe vett időszak során mintegy 40 %-kal) alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, a török és a kínai behozatal közötti árkülönbözet – a török árak 22 %-os emelkedését követően – 2009-ben és a vizsgálati időszakban 16 %-ra nőtt. Mindezek alapján nem zárható ki, hogy a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal igen csekély mértékben hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ez azonban nem befolyásolja a Kínából származó dömpingelt behozatallal kapcsolatban megállapított okozati összefüggést.

4.   Az uniós gazdasági ágazat széttagoltságának hatásai

| (119) | Az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. A vállalatok száma ugyanakkor – az elmúlt két évtizedben lezajlott konszolidációs folyamat hatására – a figyelembe vett időszak során csökkent. A legfontosabb azonban az, hogy a termelés legnagyobb hányadát kitevő tagállamok esetében, ahol még markánsabb ez a széttagoltság, a vizsgálat szerint a vállalatok klaszterekben működnek. Ez a struktúra biztosítja az erőforrások hatékony elosztását. A széttagoltság valójában lehetővé teszi a nagyvállalatok számára, hogy a termékek (szín, méret stb. tekintetében) különböző típusainak gyártását alvállalkozásba adják a kisebb cégeknek. A kisvállalkozások segítségével az ágazat a termékek széles választékát rövid időn belül tudja szállítani. Ez azért lett különösen fontos, mert a kínai versenytársak a homogén termékeket nagy tételben értékesítik és így nincs módjuk arra, hogy minták, színek stb. tekintetében rugalmasan reagáljanak. Ebben az esetben nem lehet okozati összefüggést megállapítani a széttagoltság és az uniós gazdasági ágazat helyzetének a figyelembe vett időszak során bekövetkezett romlása között. |
| --- | --- |

(119)

Az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. A vállalatok száma ugyanakkor – az elmúlt két évtizedben lezajlott konszolidációs folyamat hatására – a figyelembe vett időszak során csökkent. A legfontosabb azonban az, hogy a termelés legnagyobb hányadát kitevő tagállamok esetében, ahol még markánsabb ez a széttagoltság, a vizsgálat szerint a vállalatok klaszterekben működnek. Ez a struktúra biztosítja az erőforrások hatékony elosztását. A széttagoltság valójában lehetővé teszi a nagyvállalatok számára, hogy a termékek (szín, méret stb. tekintetében) különböző típusainak gyártását alvállalkozásba adják a kisebb cégeknek. A kisvállalkozások segítségével az ágazat a termékek széles választékát rövid időn belül tudja szállítani. Ez azért lett különösen fontos, mert a kínai versenytársak a homogén termékeket nagy tételben értékesítik és így nincs módjuk arra, hogy minták, színek stb. tekintetében rugalmasan reagáljanak. Ebben az esetben nem lehet okozati összefüggést megállapítani a széttagoltság és az uniós gazdasági ágazat helyzetének a figyelembe vett időszak során bekövetkezett romlása között.

4.1.   A gazdasági válság hatásai

| (120) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a gazdasági válság kétségtelenül hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(120)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a gazdasági válság kétségtelenül hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (121) | Ez a hatás főleg az építőipar hanyatlásában nyilvánult meg, amit a kerámialapok felhasználásának visszaesése is tükrözött. Általánosságban véve az uniós építőipari tevékenység egészének visszaesése 2009-ben elérte a 7,5 %-ot (3). Az általános gazdasági légkör építőiparra gyakorolt hatása pontosabban az ágazat adott szegmensétől függ (4). Az építőipari tevékenység visszaesése 2009-ben leginkább az új házak, illetve a magántulajdonban lévő nem lakóházak építésével foglalkozó szegmenseket érintette. A magas- és mélyépítésre ezzel ellentétben csekélyebb hatást gyakorolt, míg a középületek szegmensében 1,1 %-os növekedés volt megfigyelhető 2009-ben. Az Európai Építőipari Szövetség szerint ezek a tendenciák – a nemzeti ösztönző csomagok részeként – a középületekre és az infrastruktúrára fordított kiadások fenntartására, illetve növelésére irányuló kormányzati fellépéseket tükrözték. Az energiahatékony megoldásokra fordított költségvetési ösztönzők hasonlóképpen mérsékelték a gazdasági visszaesés felújítási és karbantartási tevékenységekre gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

(121)

Ez a hatás főleg az építőipar hanyatlásában nyilvánult meg, amit a kerámialapok felhasználásának visszaesése is tükrözött. Általánosságban véve az uniós építőipari tevékenység egészének visszaesése 2009-ben elérte a 7,5 %-ot (3). Az általános gazdasági légkör építőiparra gyakorolt hatása pontosabban az ágazat adott szegmensétől függ (4). Az építőipari tevékenység visszaesése 2009-ben leginkább az új házak, illetve a magántulajdonban lévő nem lakóházak építésével foglalkozó szegmenseket érintette. A magas- és mélyépítésre ezzel ellentétben csekélyebb hatást gyakorolt, míg a középületek szegmensében 1,1 %-os növekedés volt megfigyelhető 2009-ben. Az Európai Építőipari Szövetség szerint ezek a tendenciák – a nemzeti ösztönző csomagok részeként – a középületekre és az infrastruktúrára fordított kiadások fenntartására, illetve növelésére irányuló kormányzati fellépéseket tükrözték. Az energiahatékony megoldásokra fordított költségvetési ösztönzők hasonlóképpen mérsékelték a gazdasági visszaesés felújítási és karbantartási tevékenységekre gyakorolt hatásait.

| (122) | Az előbbiekben említett fejlesztések kedvezően befolyásolták a felújítási és karbantartási szegmens helyzetét (pozitív hatással voltak a lánc további szintjén lévő vállalkozások termelésére, értékesítésére és nyereségességére, mivel a kiskereskedelmi szegmensben magasabb haszonkulcsokkal dolgoznak). Mindenesetre a gazdasági visszaesés ezeket a szegmenseket kevésbé érintette. |
| --- | --- |

(122)

Az előbbiekben említett fejlesztések kedvezően befolyásolták a felújítási és karbantartási szegmens helyzetét (pozitív hatással voltak a lánc további szintjén lévő vállalkozások termelésére, értékesítésére és nyereségességére, mivel a kiskereskedelmi szegmensben magasabb haszonkulcsokkal dolgoznak). Mindenesetre a gazdasági visszaesés ezeket a szegmenseket kevésbé érintette.

| (123) | A következő elemzés azt mutatja be, hogy bár a gazdasági visszaesés hatással lehetett az uniós gazdasági ágazat helyzetére, az ágazatot ért kárt valójában a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta. |
| --- | --- |

(123)

A következő elemzés azt mutatja be, hogy bár a gazdasági visszaesés hatással lehetett az uniós gazdasági ágazat helyzetére, az ágazatot ért kárt valójában a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta.

| (124) | Először is a vizsgálat során megállapították, hogy míg az építőipar a vizsgálati időszakban már kezdett kilábalni a gazdasági visszaesés okozta nehézségekből, az uniós gazdasági ágazat mutatói továbbra is csökkenő tendenciát mutattak. |
| --- | --- |

(124)

Először is a vizsgálat során megállapították, hogy míg az építőipar a vizsgálati időszakban már kezdett kilábalni a gazdasági visszaesés okozta nehézségekből, az uniós gazdasági ágazat mutatói továbbra is csökkenő tendenciát mutattak.

| (125) | Másodsorban fontos tényező a készletek alakulása, ami a kár szempontjából sokatmondó mutató (lásd a fenti (93) preambulumbekezdést). Éves szinten állandó készletnövekedést lehetett megfigyelni. Ez a fajta egyenletes és állandó növekedés azt sugallja, hogy a kínai exportőr gyártók valójában folyamatos nyomás alatt tartották az uniós gazdasági ágazatot. Amennyiben a készletnövekedést a gazdasági visszaesés számlájára lehetett volna írni, akkor a válság éveiben valószínűleg egy jelentős készletnövekedést lehetett volna megfigyelni, és nem egy folyamatos tendenciát a figyelembe vett teljes időszak alatt. |
| --- | --- |

(125)

Másodsorban fontos tényező a készletek alakulása, ami a kár szempontjából sokatmondó mutató (lásd a fenti (93) preambulumbekezdést). Éves szinten állandó készletnövekedést lehetett megfigyelni. Ez a fajta egyenletes és állandó növekedés azt sugallja, hogy a kínai exportőr gyártók valójában folyamatos nyomás alatt tartották az uniós gazdasági ágazatot. Amennyiben a készletnövekedést a gazdasági visszaesés számlájára lehetett volna írni, akkor a válság éveiben valószínűleg egy jelentős készletnövekedést lehetett volna megfigyelni, és nem egy folyamatos tendenciát a figyelembe vett teljes időszak alatt.

| (126) | Végül a vizsgálati időszakban az uniós termelés csaknem felét képviselő kisvállalkozások nyereségességi mutatóinak elemzése során megállapították, hogy ezek a vállalkozások nagyon csekély, 0,3 %-os nyereséget tudtak elérni 2007-ben, és azóta veszteségesek. Ez arra utal, hogy a helyzetük már a válság előtt romlani kezdett. |
| --- | --- |

(126)

Végül a vizsgálati időszakban az uniós termelés csaknem felét képviselő kisvállalkozások nyereségességi mutatóinak elemzése során megállapították, hogy ezek a vállalkozások nagyon csekély, 0,3 %-os nyereséget tudtak elérni 2007-ben, és azóta veszteségesek. Ez arra utal, hogy a helyzetük már a válság előtt romlani kezdett.

| (127) | A fentiek fényében megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását főleg a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta. Noha a gazdasági válság és az annak eredményeként bekövetkező keresletcsökkenés hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt olyan, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(127)

A fentiek fényében megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását főleg a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta. Noha a gazdasági válság és az annak eredményeként bekövetkező keresletcsökkenés hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt olyan, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.

4.2.   Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárára vonatkozó állítások

| (128) | Az egyik importőr azt állította, hogy a kárt legfőképpen a lengyel kerámialap-gyártók alacsony áron értékesített termékei okozták. Ebben a vonatkozásban meg kell jegyezni, hogy a kárelemzést az uniós gazdasági ágazat egészére, és nem csak egy részére nézve kell elvégezni. A Bizottság mindazonáltal a rendelkezésre álló információk alapján elemezte a lengyel piac helyzetét. (Emlékeztetni kell arra, hogy a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködést a vizsgálattal, és más lengyel vállalat nem volt hajlandó együttműködni.) |
| --- | --- |

(128)

Az egyik importőr azt állította, hogy a kárt legfőképpen a lengyel kerámialap-gyártók alacsony áron értékesített termékei okozták. Ebben a vonatkozásban meg kell jegyezni, hogy a kárelemzést az uniós gazdasági ágazat egészére, és nem csak egy részére nézve kell elvégezni. A Bizottság mindazonáltal a rendelkezésre álló információk alapján elemezte a lengyel piac helyzetét. (Emlékeztetni kell arra, hogy a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködést a vizsgálattal, és más lengyel vállalat nem volt hajlandó együttműködni.)

| (129) | Először is megállapították, hogy a vizsgálati időszakban az uniós piac egyéb területeire irányuló lengyel értékesítések – mennyiség szempontjából – mindössze 3 %-os piaci részesedést képviseltek. |
| --- | --- |

(129)

Először is megállapították, hogy a vizsgálati időszakban az uniós piac egyéb területeire irányuló lengyel értékesítések – mennyiség szempontjából – mindössze 3 %-os piaci részesedést képviseltek.

| (130) | Másodsorban még ha a lengyel vállalatok együttműködtek volna a vizsgálattal és áraikat az alákínálás elemzése során figyelembe vették volna, mindez az alákínálás átfogó elemzésében igen kis súllyal esett volna latba. A lengyel vállalat együttműködésének hiányában az árak vonatkozásában termékkódok szerint nem állt rendelkezésre részletes információ. Még „a legnagyobb hatás” alapján, azaz azt feltételezve, hogy a számítás során valamennyi lengyel értékesítést figyelembe vettek volna, a hatás elenyésző lett volna és – a viszonylag alacsony értékesítési volumenre (5) figyelemmel – nem változtatta volna meg a kialakult összképet. |
| --- | --- |

(130)

Másodsorban még ha a lengyel vállalatok együttműködtek volna a vizsgálattal és áraikat az alákínálás elemzése során figyelembe vették volna, mindez az alákínálás átfogó elemzésében igen kis súllyal esett volna latba. A lengyel vállalat együttműködésének hiányában az árak vonatkozásában termékkódok szerint nem állt rendelkezésre részletes információ. Még „a legnagyobb hatás” alapján, azaz azt feltételezve, hogy a számítás során valamennyi lengyel értékesítést figyelembe vettek volna, a hatás elenyésző lett volna és – a viszonylag alacsony értékesítési volumenre (5) figyelemmel – nem változtatta volna meg a kialakult összképet.

| (131) | Ezek alapján megállapítható, hogy a lengyel értékesítések esetleges hatása az uniós gazdasági ágazatot ért kár vonatkozásában igen csekély volt. |
| --- | --- |

(131)

Ezek alapján megállapítható, hogy a lengyel értékesítések esetleges hatása az uniós gazdasági ágazatot ért kár vonatkozásában igen csekély volt.

| (132) | Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárára vonatkozó másik állítás szerint néhány uniós gyártó a saját katalógusában olyan kínai import kerámialapokat szerepeltetett, amelyeket a saját márkaneve alatt értékesített. Ezt az állítást azonban nem találták megalapozottnak, és a vizsgálat során gyűjtött bizonyítékok is azt igazolták, hogy az ilyen behozatalok száma elenyésző volt. Ezért nem állapítható meg, hogy az uniós gyártók ilyen jellegű behozatala hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(132)

Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárára vonatkozó másik állítás szerint néhány uniós gyártó a saját katalógusában olyan kínai import kerámialapokat szerepeltetett, amelyeket a saját márkaneve alatt értékesített. Ezt az állítást azonban nem találták megalapozottnak, és a vizsgálat során gyűjtött bizonyítékok is azt igazolták, hogy az ilyen behozatalok száma elenyésző volt. Ezért nem állapítható meg, hogy az uniós gyártók ilyen jellegű behozatala hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

5.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (133) | Az exportteljesítményt – mint a dömpingelt behozataltól eltérő egyik ismert tényezőt – is megvizsgálták, ami szintén kárt okozhatott az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Az Eurostat adatainak elemzése azt mutatta, hogy az uniós export 44 %-kal valóban visszaesett. Az árak viszont 32 %-kal emelkedtek. A mintába felvett gyártók esetében ez a visszaesés nem volt olyan jelentős (– 24 %). A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a kivitel részesedése az uniós gazdasági ágazat összes értékesítéséből a 2007. évi 17 %-ról 2009-ben 19 %-ra emelkedett. Ezen túlmenően, bár az együttműködő uniós gyártók exportvolumene csökkent, ez a visszaesés kisebb mértékű volt, mint az uniós piacon történt értékesítés csökkenése (az export 24 %-kal esett vissza, míg az uniós értékesítés 30 %-kal). Ezért megállapították, hogy az exportvolumen csökkenése nem magyarázza az uniós gazdasági ágazatot ért kár mértékét. |
| --- | --- |

(133)

Az exportteljesítményt – mint a dömpingelt behozataltól eltérő egyik ismert tényezőt – is megvizsgálták, ami szintén kárt okozhatott az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Az Eurostat adatainak elemzése azt mutatta, hogy az uniós export 44 %-kal valóban visszaesett. Az árak viszont 32 %-kal emelkedtek. A mintába felvett gyártók esetében ez a visszaesés nem volt olyan jelentős (– 24 %). A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a kivitel részesedése az uniós gazdasági ágazat összes értékesítéséből a 2007. évi 17 %-ról 2009-ben 19 %-ra emelkedett. Ezen túlmenően, bár az együttműködő uniós gyártók exportvolumene csökkent, ez a visszaesés kisebb mértékű volt, mint az uniós piacon történt értékesítés csökkenése (az export 24 %-kal esett vissza, míg az uniós értékesítés 30 %-kal). Ezért megállapították, hogy az exportvolumen csökkenése nem magyarázza az uniós gazdasági ágazatot ért kár mértékét.

| (134) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá az általa elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(134)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá az általa elszenvedett kárhoz.

6.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (135) | Megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínából származó dömpingelt behozatal között. Noha a gazdasági válság és a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt akkora, hogy megtörné a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(135)

Megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínából származó dömpingelt behozatal között. Noha a gazdasági válság és a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt akkora, hogy megtörné a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.

| (136) | Az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak elemzése alapján ideiglenesen megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között. |
| --- | --- |

(136)

Az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak elemzése alapján ideiglenesen megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (137) | Az európai szövetség (Cerame-Unie) és a gyártók nagyobb nemzeti szövetségei kiválóan együttműködtek a Bizottsággal és támogatták annak munkáját. Egyetlen uniós gyártó sem tiltakozott a vizsgálat megindítása, illetve az intézkedések elrendelése ellen. Ebből arra lehet következtetni, hogy az intézkedések elrendelése egyértelműen az uniós gyártók érdekeit szolgálja. |
| --- | --- |

(137)

Az európai szövetség (Cerame-Unie) és a gyártók nagyobb nemzeti szövetségei kiválóan együttműködtek a Bizottsággal és támogatták annak munkáját. Egyetlen uniós gyártó sem tiltakozott a vizsgálat megindítása, illetve az intézkedések elrendelése ellen. Ebből arra lehet következtetni, hogy az intézkedések elrendelése egyértelműen az uniós gyártók érdekeit szolgálja.

| (138) | A vizsgálat rávilágított arra, hogy – amint azt a (76) és az azt követő preambulumbekezdésben kifejtettük – az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okoz az áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(138)

A vizsgálat rávilágított arra, hogy – amint azt a (76) és az azt követő preambulumbekezdésben kifejtettük – az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okoz az áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal.

| (139) | Az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyös lesz az intézkedések elrendelése, amely valószínűleg elejét veszi majd az olcsó, dömpingelt behozatal újabb hullámának. |
| --- | --- |

(139)

Az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyös lesz az intézkedések elrendelése, amely valószínűleg elejét veszi majd az olcsó, dömpingelt behozatal újabb hullámának.

| (140) | Amennyiben az intézkedéseket nem rendelnék el, úgy várhatóan – esetleg még nagyobb arányban – folytatódna az olcsó kerámialapok dömpingelt behozatala. A Kínából származó dömpingelt behozatal várhatóan továbbra is lenyomná az uniós gyártók értékesítési árait és a nyereségét. |
| --- | --- |

(140)

Amennyiben az intézkedéseket nem rendelnék el, úgy várhatóan – esetleg még nagyobb arányban – folytatódna az olcsó kerámialapok dömpingelt behozatala. A Kínából származó dömpingelt behozatal várhatóan továbbra is lenyomná az uniós gyártók értékesítési árait és a nyereségét.

| (141) | Mivel az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete és nyereségessége még nem elég stabil ahhoz, hogy az árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal árnyomásának ellenálljon, ez nagy valószínűséggel sok uniós gyártó megszűnéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(141)

Mivel az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete és nyereségessége még nem elég stabil ahhoz, hogy az árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal árnyomásának ellenálljon, ez nagy valószínűséggel sok uniós gyártó megszűnéséhez vezetne.

2.   Az importőrök érdeke

| (142) | A független importőrök és felhasználók együttműködése a Kínából származó behozatal teljes volumenének a 6 %-át képviselte. A mintavétel során (lásd a (15) preambulumbekezdést) hét független importőrt (egyikőjük felhasználó) választottak ki. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 5 %-át képviselték. Az együttműködő importőrök jórészt kerámialapokkal kereskedtek, kivéve egy importőrt, akinél a kerámialapok értékesítése az üzleti tevékenység mindössze csekély részét jelentette. Az együttműködő importőrök esetében a Kínából származó behozatal a teljes beszerzéseik igen jelentős részét (több mint háromnegyedét) képviselte. Noha úgy tűnik, hogy a kínai behozatal árainak emelkedése esetén lenne elég mozgásterük, mivel az importőrök árrése ezen behozatalok vonatkozásában hozzávetőleg 50 %-os, általában mégis csak 5 % körüli nyereséget könyvelnek el. |
| --- | --- |

(142)

A független importőrök és felhasználók együttműködése a Kínából származó behozatal teljes volumenének a 6 %-át képviselte. A mintavétel során (lásd a (15) preambulumbekezdést) hét független importőrt (egyikőjük felhasználó) választottak ki. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 5 %-át képviselték. Az együttműködő importőrök jórészt kerámialapokkal kereskedtek, kivéve egy importőrt, akinél a kerámialapok értékesítése az üzleti tevékenység mindössze csekély részét jelentette. Az együttműködő importőrök esetében a Kínából származó behozatal a teljes beszerzéseik igen jelentős részét (több mint háromnegyedét) képviselte. Noha úgy tűnik, hogy a kínai behozatal árainak emelkedése esetén lenne elég mozgásterük, mivel az importőrök árrése ezen behozatalok vonatkozásában hozzávetőleg 50 %-os, általában mégis csak 5 % körüli nyereséget könyvelnek el.

| (143) | Következésképp, ha csak a költségeket tekintjük, az intézkedések elrendelése minden valószínűség szerint hatással lenne az importőrök üzleti tevékenységére. |
| --- | --- |

(143)

Következésképp, ha csak a költségeket tekintjük, az intézkedések elrendelése minden valószínűség szerint hatással lenne az importőrök üzleti tevékenységére.

| (144) | A vizsgálat során ugyanakkor megállapították, hogy az importőrök és a felhasználók harmadik országokban, illetve az Unión belül is találhatnának másik beszerzési forrást. Ez könnyen megoldható lenne, mivel a vizsgált terméket számos országban gyártják mind az Unióban, mind azon kívül (Törökországban, az Egyesült Arab Emírségekben, Egyiptomban, Délkelet-Ázsiában, Brazíliában és más országokban). |
| --- | --- |

(144)

A vizsgálat során ugyanakkor megállapították, hogy az importőrök és a felhasználók harmadik országokban, illetve az Unión belül is találhatnának másik beszerzési forrást. Ez könnyen megoldható lenne, mivel a vizsgált terméket számos országban gyártják mind az Unióban, mind azon kívül (Törökországban, az Egyesült Arab Emírségekben, Egyiptomban, Délkelet-Ázsiában, Brazíliában és más országokban).

| (145) | Az egyik importőr azt állította, hogy a vizsgálat megindításának eredményeként próbált másik szállítót keresni, de erőfeszítései hiábavalónak bizonyultak. Egy másik importőr viszont arról számolt be, hogy már a vizsgálat alatt elkezdte az új beszerzési forrás felkutatását és sikerrel is járt. Egy harmadik importőr elmondta, hogy portfólióját nem kínai gyártóktól származó termékekkel bővítené ki, és ezt egyszerűen meg tudná oldani. |
| --- | --- |

(145)

Az egyik importőr azt állította, hogy a vizsgálat megindításának eredményeként próbált másik szállítót keresni, de erőfeszítései hiábavalónak bizonyultak. Egy másik importőr viszont arról számolt be, hogy már a vizsgálat alatt elkezdte az új beszerzési forrás felkutatását és sikerrel is járt. Egy harmadik importőr elmondta, hogy portfólióját nem kínai gyártóktól származó termékekkel bővítené ki, és ezt egyszerűen meg tudná oldani.

| (146) | Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az intézkedések elrendelése nem akadályozná az uniós importőröket abban, hogy hasonló termékeket más forrásokból szerezzenek be. Ezenkívül a dömpingellenes vámok kivetésének nem az lenne a célja, hogy lezárjanak egyes kereskedelmi csatornákat, hanem az, hogy újra egyenlő esélyeket teremtsenek és ellensúlyozzák a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(146)

Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az intézkedések elrendelése nem akadályozná az uniós importőröket abban, hogy hasonló termékeket más forrásokból szerezzenek be. Ezenkívül a dömpingellenes vámok kivetésének nem az lenne a célja, hogy lezárjanak egyes kereskedelmi csatornákat, hanem az, hogy újra egyenlő esélyeket teremtsenek és ellensúlyozzák a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat.

| (147) | Végezetül a független importőrök viszonylag csekély együttműködése arra enged következtetni, hogy az intézkedések elrendelése a tevékenységüket nem befolyásolná jelentősen. |
| --- | --- |

(147)

Végezetül a független importőrök viszonylag csekély együttműködése arra enged következtetni, hogy az intézkedések elrendelése a tevékenységüket nem befolyásolná jelentősen.

3.   A felhasználók érdeke

| (148) | A Bizottság két nagyobb uniós felhasználói szövetséggel vette fel a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság két nagyobb uniós felhasználói szövetséggel vette fel a kapcsolatot.

| (149) | Az (Európai Építőipari Szövetség által képviselt) építőipari ágazat úgy döntött, hogy a vizsgálatban aktívan nem vesz részt. A Bizottság első megkeresésére még válaszolt, később azonban – tagjai érdeklődésének hiánya miatt – nem működött tovább együtt. |
| --- | --- |

(149)

Az (Európai Építőipari Szövetség által képviselt) építőipari ágazat úgy döntött, hogy a vizsgálatban aktívan nem vesz részt. A Bizottság első megkeresésére még válaszolt, később azonban – tagjai érdeklődésének hiánya miatt – nem működött tovább együtt.

| (150) | A felhasználók részéről tapasztalt csekély együttműködés arra enged következtetni, hogy az ágazat túlságosan nem támaszkodik a kínai behozatalra, illetve az intézkedések elrendelése esetén nem szenvedne jelentős kárt. Ez különösen az építőiparra lehet igaz, ahol – a gyártók ellenőrző látogatások során tett nyilatkozatai szerint – a kerámialapok csak elenyésző mértékben befolyásolják a végleges költségeket. Ez az új építkezések és a felújítások során felhasznált egyéb anyagok költségeinek tükrében ésszerűnek tűnik. A fent említettek szerint új beszerzési forrásokra is viszonylag könnyen át lehetne állni. |
| --- | --- |

(150)

A felhasználók részéről tapasztalt csekély együttműködés arra enged következtetni, hogy az ágazat túlságosan nem támaszkodik a kínai behozatalra, illetve az intézkedések elrendelése esetén nem szenvedne jelentős kárt. Ez különösen az építőiparra lehet igaz, ahol – a gyártók ellenőrző látogatások során tett nyilatkozatai szerint – a kerámialapok csak elenyésző mértékben befolyásolják a végleges költségeket. Ez az új építkezések és a felújítások során felhasznált egyéb anyagok költségeinek tükrében ésszerűnek tűnik. A fent említettek szerint új beszerzési forrásokra is viszonylag könnyen át lehetne állni.

| (151) | A European Do-It-Yourself Association (EDRA, Barkácsáruházak Európai Szövetsége) a tagjai nevében felvette a kapcsolatot a Bizottsággal. A szövetség a vizsgálat elején elküldte a Bizottságnak az észrevételeit arra vonatkozóan, hogy véleményük szerint a vámok a fogyasztói árak emelkedéséhez vezetnének és a más beszerzési forrásokra történő átállás mind a viszonteladóknak, mind a fogyasztóknak jelentős költségekkel járna. Ezeket az állításokat azonban nem támasztották alá. |
| --- | --- |

(151)

A European Do-It-Yourself Association (EDRA, Barkácsáruházak Európai Szövetsége) a tagjai nevében felvette a kapcsolatot a Bizottsággal. A szövetség a vizsgálat elején elküldte a Bizottságnak az észrevételeit arra vonatkozóan, hogy véleményük szerint a vámok a fogyasztói árak emelkedéséhez vezetnének és a más beszerzési forrásokra történő átállás mind a viszonteladóknak, mind a fogyasztóknak jelentős költségekkel járna. Ezeket az állításokat azonban nem támasztották alá.

4.   A végső fogyasztók érdekei

| (152) | A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem érdekli az együttműködés. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem érdekli az együttműködés. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál.

| (153) | A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg igen csekély, mivel a viszonteladók által alkalmazott árrés általában nagyon magas. Még áremelkedés esetén is korlátozott lenne ez a hatás, mivel a költségnövekedés (a vizsgálati időszakban Kínából behozott termékek 4,5 EUR-s átlagárát alapul véve) 1,5 és 3 EUR/m2 között mozogna. A független fogyasztók korlátozott mennyiségben és nem túl gyakran vásárolnak kerámialapokat. A rövid távú áremelkedésnek ezenkívül hosszú távon kedvező hatásai lehetnének a fogyasztókra nézve, mivel biztosítanák a piaci versenyt. A versenytársak hiánya hosszú távon még nagyobb áremelkedéshez és az olcsó behozatal megszűnéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(153)

A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg igen csekély, mivel a viszonteladók által alkalmazott árrés általában nagyon magas. Még áremelkedés esetén is korlátozott lenne ez a hatás, mivel a költségnövekedés (a vizsgálati időszakban Kínából behozott termékek 4,5 EUR-s átlagárát alapul véve) 1,5 és 3 EUR/m2 között mozogna. A független fogyasztók korlátozott mennyiségben és nem túl gyakran vásárolnak kerámialapokat. A rövid távú áremelkedésnek ezenkívül hosszú távon kedvező hatásai lehetnének a fogyasztókra nézve, mivel biztosítanák a piaci versenyt. A versenytársak hiánya hosszú távon még nagyobb áremelkedéshez és az olcsó behozatal megszűnéséhez vezetne.

5.   A beszállítók érdeke

| (154) | Sem beszállítók, sem beszállítói szövetségek nem jelentkeztek a Bizottságnál a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(154)

Sem beszállítók, sem beszállítói szövetségek nem jelentkeztek a Bizottságnál a vizsgálat során.

| (155) | A vizsgálat feltárta, hogy a folyamatban lévő eljárásban a kerámialapok előállításához szükséges berendezések gyártói lehetnének leginkább érdekeltek. A vizsgálat azt mutatta, hogy egyes kínai gyártók uniós beszállítóktól vásároltak ilyen jellegű berendezéseket. A hivatalos adatokból ugyanakkor úgy tűnt, hogy az elmúlt évtizedben a Kínába irányuló uniós értékesítés stabil, kissé csökkenő tendenciát mutatott, és hogy Kína az értékesítéseik jelentős, de nem túlnyomó részét (hozzávetőleg 10 %-át) képviselte. A beszállítók legfőbb vásárlói valójában az uniós gyártók, így a beszállítók alapvetően érdekeltek az uniós gazdasági ágazat teljesítményében és függenek tőle. |
| --- | --- |

(155)

A vizsgálat feltárta, hogy a folyamatban lévő eljárásban a kerámialapok előállításához szükséges berendezések gyártói lehetnének leginkább érdekeltek. A vizsgálat azt mutatta, hogy egyes kínai gyártók uniós beszállítóktól vásároltak ilyen jellegű berendezéseket. A hivatalos adatokból ugyanakkor úgy tűnt, hogy az elmúlt évtizedben a Kínába irányuló uniós értékesítés stabil, kissé csökkenő tendenciát mutatott, és hogy Kína az értékesítéseik jelentős, de nem túlnyomó részét (hozzávetőleg 10 %-át) képviselte. A beszállítók legfőbb vásárlói valójában az uniós gyártók, így a beszállítók alapvetően érdekeltek az uniós gazdasági ágazat teljesítményében és függenek tőle.

| (156) | Ezenkívül az ágazat együttműködésének hiánya arra utal, hogy a beszállítók nem tartanak attól, hogy az érintett termék behozatala vonatkozásában elrendelt dömpingellenes intézkedések jelentősen rontanák a helyzetüket. |
| --- | --- |

(156)

Ezenkívül az ágazat együttműködésének hiánya arra utal, hogy a beszállítók nem tartanak attól, hogy az érintett termék behozatala vonatkozásában elrendelt dömpingellenes intézkedések jelentősen rontanák a helyzetüket.

6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (157) | A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy általában véve nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen. |
| --- | --- |

(157)

A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy általában véve nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (158) | Tekintettel a dömpinggel, az abból adódó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont eddigi következtetésekre, a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(158)

Tekintettel a dömpinggel, az abból adódó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont eddigi következtetésekre, a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (159) | A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából származó behozatalra a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve – a kisebb vámtétel szabálya szerint – ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni. |
| --- | --- |

(159)

A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából származó behozatalra a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve – a kisebb vámtétel szabálya szerint – ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.

| (160) | Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében meg nem nevezett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek – által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(160)

Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében meg nem nevezett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek – által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.

| (161) | A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (6) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával. |
| --- | --- |

(161)

A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (6) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.

| (162) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportőr gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(162)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportőr gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

| (163) | Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek a különleges intézkedések a következők: az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(163)

Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek a különleges intézkedések a következők: az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.

| (164) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő (az adott esettől függően százalékos arányt is meg lehet adni), ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(164)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő (az adott esettől függően százalékos arányt is meg lehet adni), ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (165) | A következőekben javasolt vámtételek a vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözeten alapulnak, mivel az alacsonyabb, mint a kárkülönbözet. A megállapított ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:







  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Ideiglenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd. | 35,5 % | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. | 36,6 % | 36,6 % |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
  Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd | 26,2 % | 26,2 % |
| Minden más együttműködő gyártó | 32,3 % | 32,3 % |
| Minden más vállalat | 73,0 % | 73,0 % |

(165)

A következőekben javasolt vámtételek a vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözeten alapulnak, mivel az alacsonyabb, mint a kárkülönbözet. A megállapított ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Ideiglenes vám

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd.

35,5 %

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.

36,6 %

36,6 %

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

26,2 %

26,2 %

Minden más együttműködő gyártó

32,3 %

32,3 %

Minden más vállalat

73,0 %

73,0 %

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (166) | A fenti ideiglenes megállapításokról értesítettek valamennyi érdekelt felet, továbbá felkérték őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek. Az észrevételeiket elemzik és indokolt esetben bármilyen végleges megállapítás meghozatala előtt figyelembe veszik. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a dömpingellenes vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges megállapítások céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(166)

A fenti ideiglenes megállapításokról értesítettek valamennyi érdekelt felet, továbbá felkérték őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek. Az észrevételeiket elemzik és indokolt esetben bármilyen végleges megállapítás meghozatala előtt figyelembe veszik. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a dömpingellenes vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges megállapítások céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termékekre, alátéten is, amelyek jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartoznak.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára és az alábbi táblázatban felsorolt vállalatok által gyártott termékekre alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Vállalat | Vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd. | 35,5 % | B009 |
| Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd. | 36,6 % | B010 |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
  Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd. | 26,2 % | B011 |
| Az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 32,3 % | B012 |
| Minden más vállalat | 73,0 % | B999 |

Vállalat

Vám

Kiegészítő TARIC-kód

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.

35,5 %

B009

Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.

36,6 %

B010

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;

Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.

26,2 %

B011

Az I. mellékletben felsorolt vállalatok

32,3 %

B012

Minden más vállalat

73,0 %

B999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül e rendelet alkalmazására vonatkozóan észrevételeket tehetnek.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 160., 2010.6.19., 20. o.

2

(3)  Forrás: www.fiec.org

3

(4)  Uo.

4

(5)  A lengyel gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy az Unióban értékesített lengyel termékek mennyiségének és árainak ellenőrzése érdekében több rendelkezésre álló forrást is felhasznál (pl. Eurostat, Prodcom, meglévő és a mintavétel során kitöltött kérdőívek három lengyel vállalattól).

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brüsszel, Belgium.

6

---

I. MELLÉKLET

A mintavételbe be nem vont és egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő kínai gyártók (kiegészítő TARIC-kód: B012):

| 1 | Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

1

Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd.

| 2 | Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

2

Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd.

| 3 | Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

3

Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd.

| 4 | Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

4

Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd.

| 5 | Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

5

Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd.

| 6 | Enping Yungo Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

6

Enping Yungo Ceramic Co. Ltd.

| 7 | Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

7

Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd.

| 8 | Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

8

Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd.

| 9 | Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

9

Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd.

| 10 | Foshan Boli Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

10

Foshan Boli Import & Export Co. Ltd.

| 11 | Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

11

Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd.

| 12 | Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

12

Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd.

| 13 | Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

13

Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd.

| 14 | Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

14

Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd.

| 15 | Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

15

Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd.

| 16 | Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

16

Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd.

| 17 | Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

17

Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd.

| 18 | Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

18

Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd.

| 19 | Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

19

Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd.

| 20 | Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

20

Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd.

| 21 | Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

21

Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd.

| 22 | Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

22

Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd.

| 23 | Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

23

Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd.

| 24 | Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

24

Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd.

| 25 | Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

25

Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd.

| 26 | Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

26

Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd.

| 27 | Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

27

Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd.

| 28 | Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

28

Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd.

| 29 | Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

29

Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd.

| 30 | Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

30

Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd.

| 31 | Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

31

Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd.

| 32 | Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

32

Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd.

| 33 | Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

33

Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.

| 34 | Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

34

Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd.

| 35 | Foshan Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

35

Foshan Summit Ceramics Co. Ltd.

| 36 | Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

36

Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 37 | Foshan Vigorboom Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

37

Foshan Vigorboom Ceramic Co. Ltd.

| 38 | Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

38

Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd.

| 39 | Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd. |
| --- | --- |

39

Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd.

| 40 | Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

40

Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd.

| 41 | Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

41

Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd.

| 42 | Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

42

Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd.

| 43 | Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

43

Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd.

| 44 | Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

44

Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd.

| 45 | Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

45

Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd.

| 46 | Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

46

Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd.

| 47 | Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

47

Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd.

| 48 | Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

48

Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd.

| 49 | Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

49

Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd.

| 50 | Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

50

Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd.

| 51 | Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

51

Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd.

| 52 | Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

52

Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd.

| 53 | Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

53

Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd.

| 54 | Guangdong Kaiping Tilee’s Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

54

Guangdong Kaiping Tilee’s Building Materials Co. Ltd.

| 55 | Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

55

Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd.

| 56 | Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

56

Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd.

| 57 | Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

57

Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd.

| 58 | Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch |
| --- | --- |

58

Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch

| 59 | Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

59

Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.

| 60 | Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

60

Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd.

| 61 | Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

61

Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd.

| 62 | Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

62

Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd.

| 63 | Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

63

Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd.

| 64 | Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

64

Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd.

| 65 | Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

65

Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd.

| 66 | Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

66

Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd.

| 67 | Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

67

Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 68 | Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

68

Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd.

| 69 | Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

69

Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 70 | Hangzhou Nabel Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

70

Hangzhou Nabel Group Co. Ltd.

| 71 | Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

71

Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd.

| 72 | Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

72

Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd.

| 73 | Hitom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

73

Hitom Ceramics Co. Ltd.

| 74 | Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

74

Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.

| 75 | Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

75

Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd.

| 76 | Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

76

Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 77 | Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

77

Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd.

| 78 | Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

78

Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 79 | Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

79

Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 80 | Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

80

Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd.

| 81 | Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

81

Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd.

| 82 | Louis Valentino Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

82

Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.

| 83 | Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

83

Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd.

| 84 | Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

84

Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 85 | Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

85

Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd.

| 86 | Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

86

Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd.

| 87 | Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

87

Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd.

| 88 | Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

88

Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 89 | Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

89

Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 90 | RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

90

RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd.

| 91 | Shandong ASA Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

91

Shandong ASA Ceramic Co. Ltd.

| 92 | Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

92

Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd.

| 93 | Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

93

Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd.

| 94 | Shanghai Cimic Tile Co. Ltd. |
| --- | --- |

94

Shanghai Cimic Tile Co. Ltd.

| 95 | Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

95

Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 96 | Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

96

Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 97 | Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd. |
| --- | --- |

97

Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd.

| 98 | Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

98

Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd.

| 99 | Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. of Qingyuan |
| --- | --- |

99

Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. of Qingyuan

| 100 | Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd. |
| --- | --- |

100

Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd.

| 101 | Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd. |
| --- | --- |

101

Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd.

| 102 | Tegaote Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

102

Tegaote Ceramics Co. Ltd.

| 103 | Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd. |
| --- | --- |

103

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd.

| 104 | Topbro Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

104

Topbro Ceramics Co. Ltd.

| 105 | Xingning Christ Craftworks Co. Ltd. |
| --- | --- |

105

Xingning Christ Craftworks Co. Ltd.

| 106 | Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

106

Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd.

| 107 | Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

107

Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 108 | Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

108

Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 109 | ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

109

ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd.

| 110 | Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

110

Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd.

| 111 | Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

111

Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd.

| 112 | Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

112

Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd.

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| 2. | Nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített kerámialapokat (mennyiség) a(z) (vállalat neve és székhelye) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.
  Dátum és aláírás” |
| --- | --- |

2.

Nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített kerámialapokat (mennyiség) a(z) (vállalat neve és székhelye) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.

Dátum és aláírás”

---

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/31

---

A BIZOTTSÁG 259/2011/EU RENDELETE

(2011. március 16.)

az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló 642/2010/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 143. cikkére, a 4. cikkével összefüggésben,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló, 2010. július 20-i 642/2010/EU bizottsági rendelet (2) 5. cikke megállapítja az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdésében említett reprezentatív CIF-importárat meghatározó összetevőket a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett gabonafélék tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló, 2010. július 20-i 642/2010/EU bizottsági rendelet (2) 5. cikke megállapítja az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdésében említett reprezentatív CIF-importárat meghatározó összetevőket a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett gabonafélék tekintetében.

| (2) | Noha a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében és 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések a jó minőségű közönséges búzára vonatkoznak, a rendelet III. melléklete a közepes és az alacsony minőségű közönséges búza vonatkozásában is feltünteti a tőzsdei jegyzéssel kapcsolatos adatokat és a referenciafajtákat. A következetesség érdekében indokolt elhagyni az említett mellékletből a közepes és az alacsony minőségű közönséges búza tőzsdei jegyzésére és fajtáira vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(2)

Noha a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében és 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések a jó minőségű közönséges búzára vonatkoznak, a rendelet III. melléklete a közepes és az alacsony minőségű közönséges búza vonatkozásában is feltünteti a tőzsdei jegyzéssel kapcsolatos adatokat és a referenciafajtákat. A következetesség érdekében indokolt elhagyni az említett mellékletből a közepes és az alacsony minőségű közönséges búza tőzsdei jegyzésére és fajtáira vonatkozó információkat.

| (3) | A 642/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 642/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 642/2010/EU rendelet III. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 187., 2010.7.21., 5. o.

2

---

MELLÉKLET

„III. MELLÉKLET

Tőzsdei jegyzés és referenciafajták

| Termék | Közönséges búza | Durumbúza | Kukorica | Egyéb takarmánygabona |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabványminőség | jó | | | |
| Referenciafajta (típus/osztály), amelyre a tőzsdei árfolyam vonatkozik | Hard Red Spring No 2 | Hard Amber Durum No 2 | Yellow Corn No 3 | US Barley No 2 |
| Tőzsdei jegyzés helye | Minneapolisi Gabonatőzsde | Minneapolisi Gabonatőzsde (1) | Chicagói Kereskedelmi Igazgatóság | Minneapolisi Gabonatőzsde (2) |

Termék

Közönséges búza

Durumbúza

Kukorica

Egyéb takarmánygabona

Szabványminőség

jó

Referenciafajta (típus/osztály), amelyre a tőzsdei árfolyam vonatkozik

Hard Red Spring No 2

Hard Amber Durum No 2

Yellow Corn No 3

US Barley No 2

Tőzsdei jegyzés helye

Minneapolisi Gabonatőzsde

Minneapolisi Gabonatőzsde (1)

Chicagói Kereskedelmi Igazgatóság

Minneapolisi Gabonatőzsde (2)

---

(1)  Amennyiben nem áll rendelkezésre a reprezentatív CIF-importár kiszámításához felhasználható árfolyam, az Amerikai Egyesült Államokban nyilvánosan hozzáférhető FOB-árfolyamok használhatók.

1

(2)  Amennyiben nem áll rendelkezésre a reprezentatív CIF-importár kiszámításához felhasználható árfolyam, az Amerikai Egyesült Államokban nyilvánosan hozzáférhető legreprezentatívabb FOB-árfolyamot kell alkalmazni.”

2

---

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/33

---

A BIZOTTSÁG 260/2011/EU RENDELETE

(2011. március 16.)

az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 146. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni Tálibánt illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2011. március 10-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személlyel egészíti ki az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó listáját, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(2)

2011. március 10-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személlyel egészíti ki az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó listáját, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (3) | A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletének „Természetes személyek” része a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Doku Khamatovich Umarov (más néven Умаров Доку Хаматович). Születési ideje: 1964.5.12. Születési helye: Kharsenoy falu, Shatoyskiy (Sovetskiy) járás, Csecsen Köztársaság, Orosz Föderáció. Állampolgársága: a) orosz; b) szovjet (1991-ig). Egyéb információ: a) 2010 novembere óta az Orosz Föderációban tartózkodik; b) 2000-ben nemzetközi elfogatóparancsot adtak ki ellene. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.3.10.”

---

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/35

---

A BIZOTTSÁG 261/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. március 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. március 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 71,2 |
| MA | 53,4 |
| TN | 109,4 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 78,1 |
| 0707 00 05 | JO | 110,6 |
| TR | 151,7 |
| ZZ | 131,2 |
| 0709 90 70 | MA | 41,7 |
| TR | 115,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0805 10 20 | EG | 54,4 |
| IL | 76,3 |
| JM | 51,6 |
| MA | 51,9 |
| TN | 56,7 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 60,7 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 48,2 |
| ZZ | 57,8 |
| 0808 10 80 | AR | 96,2 |
| BR | 85,1 |
| CA | 91,4 |
| CL | 93,6 |
| CN | 84,8 |
| MK | 50,2 |
| US | 120,8 |
| ZZ | 88,9 |
| 0808 20 50 | AR | 109,9 |
| CL | 62,8 |
| CN | 53,6 |
| US | 79,9 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 79,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

71,2

MA

53,4

TN

109,4

TR

78,5

ZZ

78,1

0707 00 05

JO

110,6

TR

151,7

ZZ

131,2

0709 90 70

MA

41,7

TR

115,7

ZZ

78,7

0805 10 20

EG

54,4

IL

76,3

JM

51,6

MA

51,9

TN

56,7

TR

73,2

ZZ

60,7

0805 50 10

EG

67,3

TR

48,2

ZZ

57,8

0808 10 80

AR

96,2

BR

85,1

CA

91,4

CL

93,6

CN

84,8

MK

50,2

US

120,8

ZZ

88,9

0808 20 50

AR

109,9

CL

62,8

CN

53,6

US

79,9

ZA

89,8

ZZ

79,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/37

---

A BIZOTTSÁG 262/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. március 16.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 255/2011/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 255/2011/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. március 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

3

(4)  HL L 69., 2011.3.16., 15. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. március 17-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 48,04 | 3,06 |
| 1701 99 10 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

51,49

0,00

1701 11 90 (1)

51,49

0,00

1701 12 10 (1)

51,49

0,00

1701 12 90 (1)

51,49

0,00

1701 91 00 (2)

48,04

3,06

1701 99 10 (2)

48,04

0,00

1701 99 90 (2)

48,04

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/39

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. március 14.)

a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény III. melléklete módosításának tekintetében az Európai Unió által a Rotterdami Egyezmény Feleinek Konferenciája ötödik ülésén képviselendő álláspont meghatározásáról

(2011/162/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. és 207. cikkére, összefüggésben a 218. cikkének (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió a 2006/730/EK tanácsi határozattal jóváhagyta a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezményt (1) (a továbbiakban: Rotterdami Egyezmény). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió a 2006/730/EK tanácsi határozattal jóváhagyta a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezményt (1) (a továbbiakban: Rotterdami Egyezmény).

| (2) | A Rotterdami Egyezményt a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló, 2008. június 17-i 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hajtja végre az Unióban. |
| --- | --- |

(2)

A Rotterdami Egyezményt a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló, 2008. június 17-i 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hajtja végre az Unióban.

| (3) | Annak biztosítása érdekében, hogy az importáló országok részesülhessenek a Rotterdami Egyezmény nyújtotta védelemben, szükséges és helyénvaló támogatni a Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság által a krizotil-azbesztnek, az endoszulfánnak, az alaklórnak és az aldikarbnak a Rotterdami Egyezmény III. mellékletébe történő felvétele céljából megfogalmazott ajánlást. Ez a négy vegyi anyag már most is tilalom vagy szigorú korlátozás alá esik az Unióban, következésképpen olyan kiviteli előírások vonatkoznak rájuk, amelyek túlmutatnak a Rotterdami Egyezményben előírt követelményeken. |
| --- | --- |

(3)

Annak biztosítása érdekében, hogy az importáló országok részesülhessenek a Rotterdami Egyezmény nyújtotta védelemben, szükséges és helyénvaló támogatni a Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság által a krizotil-azbesztnek, az endoszulfánnak, az alaklórnak és az aldikarbnak a Rotterdami Egyezmény III. mellékletébe történő felvétele céljából megfogalmazott ajánlást. Ez a négy vegyi anyag már most is tilalom vagy szigorú korlátozás alá esik az Unióban, következésképpen olyan kiviteli előírások vonatkoznak rájuk, amelyek túlmutatnak a Rotterdami Egyezményben előírt követelményeken.

| (4) | A Rotterdami Egyezmény részes felei konferenciájának ötödik ülése várhatóan határozatokat fog hozni a III. melléklet javasolt módosításairól. Az Uniónak ezen módosítások elfogadását támogatnia kell, |
| --- | --- |

(4)

A Rotterdami Egyezmény részes felei konferenciájának ötödik ülése várhatóan határozatokat fog hozni a III. melléklet javasolt módosításairól. Az Uniónak ezen módosítások elfogadását támogatnia kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió által a Rotterdami Egyezmény Felek Konferenciájának ötödik ülésén képviselendő álláspont az, hogy a Bizottság az Unió nevében – az Unió hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében – támogatja a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény (3) III. melléklete azon módosításainak elfogadását, amelyek a krizotil-azbesztnek, az endoszulfánnak, az alaklórnak és az aldikarbnak a felvételét célozzák.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

FELLEGI T.

---

(1)  HL L 299., 2006.10.28., 23. o.

1

(2)  HL L 204., 2008.7.31., 1. o.

2

(3)  HL L 63., 2003.3.6., 29. o.

3

---

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. március 16.)

a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2011) 1630. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/163/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes, élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 29. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésére és 29. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 96/23/EK irányelv megállapítja az I. mellékletében felsorolt anyagok és maradékanyag-csoportok megfigyelésére vonatkozó intézkedéseket. A 96/23/EK irányelv szerint azoknak a harmadik országoknak a jegyzékére való felkerülést, illetve az azon való fennmaradást, amelyekből a tagállamok jogosultak ennek az irányelvnek a hatálya alá eső állatokat és állati eredetű termékeket behozni, egy olyan terv benyújtásától teszik függővé, amely az érintett harmadik országok által az említett mellékletben felsorolt maradékanyag- és anyagcsoportok megfigyelése vonatkozásában nyújtott garanciákat tartalmazza. Ezeket a terveket a Bizottság kérésére frissíteni kell, különösen ha egyes vizsgálatok alapján az szükségesnek bizonyul. |
| --- | --- |

(1)

A 96/23/EK irányelv megállapítja az I. mellékletében felsorolt anyagok és maradékanyag-csoportok megfigyelésére vonatkozó intézkedéseket. A 96/23/EK irányelv szerint azoknak a harmadik országoknak a jegyzékére való felkerülést, illetve az azon való fennmaradást, amelyekből a tagállamok jogosultak ennek az irányelvnek a hatálya alá eső állatokat és állati eredetű termékeket behozni, egy olyan terv benyújtásától teszik függővé, amely az érintett harmadik országok által az említett mellékletben felsorolt maradékanyag- és anyagcsoportok megfigyelése vonatkozásában nyújtott garanciákat tartalmazza. Ezeket a terveket a Bizottság kérésére frissíteni kell, különösen ha egyes vizsgálatok alapján az szükségesnek bizonyul.

| (2) | A harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelvvel összhangban benyújtott szermaradék-megfigyelési tervek jóváhagyásáról szóló, 2004. április 29-i 2004/432/EK bizottsági határozat (2) jóváhagyja a mellékletében felsorolt egyes harmadik országok által benyújtott, a 96/23/EK irányelv 29. cikkében előírt terveket (a továbbiakban: tervek) a jegyzékben feltüntetett állatokra és állati eredetű termékekre. |
| --- | --- |

(2)

A harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelvvel összhangban benyújtott szermaradék-megfigyelési tervek jóváhagyásáról szóló, 2004. április 29-i 2004/432/EK bizottsági határozat (2) jóváhagyja a mellékletében felsorolt egyes harmadik országok által benyújtott, a 96/23/EK irányelv 29. cikkében előírt terveket (a továbbiakban: tervek) a jegyzékben feltüntetett állatokra és állati eredetű termékekre.

| (3) | Az egyes harmadik országok által a közelmúltban benyújtott tervek és a Bizottság birtokába került kiegészítő információk alapján frissíteni szükséges azon harmadik országok jegyzékét, amelyekből a tagállamok jogosultak a 96/23/EK irányelvben meghatározott egyes állatokat és állati eredetű termékeket behozni és amely országok jelenleg szerepelnek a 2004/432/EK határozat mellékletében szereplő felsorolásban (a továbbiakban: jegyzék). |
| --- | --- |

(3)

Az egyes harmadik országok által a közelmúltban benyújtott tervek és a Bizottság birtokába került kiegészítő információk alapján frissíteni szükséges azon harmadik országok jegyzékét, amelyekből a tagállamok jogosultak a 96/23/EK irányelvben meghatározott egyes állatokat és állati eredetű termékeket behozni és amely országok jelenleg szerepelnek a 2004/432/EK határozat mellékletében szereplő felsorolásban (a továbbiakban: jegyzék).

| (4) | Az Egyesült Arab Emírségek a tevetejre vonatkozóan nyújtott be tervet a Bizottsághoz. Mivel a terv elegendő garanciát ír elő, jóvá kell hagyni. Emiatt a tevetejet fel kell venni az Egyesült Arab Emírségekre vonatkozó bejegyzésbe. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Arab Emírségek a tevetejre vonatkozóan nyújtott be tervet a Bizottsághoz. Mivel a terv elegendő garanciát ír elő, jóvá kell hagyni. Emiatt a tevetejet fel kell venni az Egyesült Arab Emírségekre vonatkozó bejegyzésbe.

| (5) | Brunei az akvakultúrára vonatkozóan nyújtott be tervet a Bizottsághoz. Mivel a terv elegendő garanciát ír elő, jóvá kell hagyni. Emiatt Bruneit fel kell venni a jegyzékbe az akvakultúrát illetően. |
| --- | --- |

(5)

Brunei az akvakultúrára vonatkozóan nyújtott be tervet a Bizottsághoz. Mivel a terv elegendő garanciát ír elő, jóvá kell hagyni. Emiatt Bruneit fel kell venni a jegyzékbe az akvakultúrát illetően.

| (6) | A Bizottság kérte, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság adjon tájékoztatást a vágásra szánt lófélékre vonatkozó terve végrehajtásáról. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság válaszának hiányában nincs elegendő garancia, amely szükséges lenne a jóváhagyáshoz. Emiatt a szóban forgó harmadik ország esetében a vágásra szánt lófélékre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot tájékoztatták erről. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság kérte, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság adjon tájékoztatást a vágásra szánt lófélékre vonatkozó terve végrehajtásáról. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság válaszának hiányában nincs elegendő garancia, amely szükséges lenne a jóváhagyáshoz. Emiatt a szóban forgó harmadik ország esetében a vágásra szánt lófélékre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot tájékoztatták erről.

| (7) | A jegyzékben a Malajziára vonatkozó bejegyzés magában foglalja a baromfit is, a Malajzia által benyújtott terv és a Bizottság birtokába került kiegészítő információk azonban nem nyújtanak elegendő garanciát a baromfira vonatkozóan. Mindazonáltal a jelenleg az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 12. cikkének megfelelően engedélyezett, nyersanyagot feldolgozó egyetlen létesítmény az összes nyersanyagot egy tagállamból hozza be. Az adott tevékenység folytatásának engedélyezése céljából a Malajziára vonatkozó bejegyzésnek magában kell ugyan foglalnia a baromfit is, de az ilyen anyagokat illetően a jegyzékben szereplő egyéb harmadik országokból vagy tagállamokból történő nyersanyag-behozatalra kell korlátozódnia. Malajziát tájékoztatták erről. A szóban forgó harmadik országra vonatkozóan a jegyzékben lábjegyzetben kell jelölni e korlátozást. |
| --- | --- |

(7)

A jegyzékben a Malajziára vonatkozó bejegyzés magában foglalja a baromfit is, a Malajzia által benyújtott terv és a Bizottság birtokába került kiegészítő információk azonban nem nyújtanak elegendő garanciát a baromfira vonatkozóan. Mindazonáltal a jelenleg az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 12. cikkének megfelelően engedélyezett, nyersanyagot feldolgozó egyetlen létesítmény az összes nyersanyagot egy tagállamból hozza be. Az adott tevékenység folytatásának engedélyezése céljából a Malajziára vonatkozó bejegyzésnek magában kell ugyan foglalnia a baromfit is, de az ilyen anyagokat illetően a jegyzékben szereplő egyéb harmadik országokból vagy tagállamokból történő nyersanyag-behozatalra kell korlátozódnia. Malajziát tájékoztatták erről. A szóban forgó harmadik országra vonatkozóan a jegyzékben lábjegyzetben kell jelölni e korlátozást.

| (8) | A Bizottság azt kérte, hogy Oroszország adjon tájékoztatást a vágásra szánt lófélékre vonatkozó terve végrehajtásáról. Oroszország válaszának hiányában nincs elegendő garancia, amely szükséges lenne a jóváhagyáshoz. Emiatt a szóban forgó harmadik ország esetében a vágásra szánt lófélékre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből. Oroszországot tájékoztatták erről. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság azt kérte, hogy Oroszország adjon tájékoztatást a vágásra szánt lófélékre vonatkozó terve végrehajtásáról. Oroszország válaszának hiányában nincs elegendő garancia, amely szükséges lenne a jóváhagyáshoz. Emiatt a szóban forgó harmadik ország esetében a vágásra szánt lófélékre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből. Oroszországot tájékoztatták erről.

| (9) | A Bizottság azt kérte, hogy Ukrajna adjon tájékoztatást a vágásra szánt lófélékre és az azokból származó termékekre vonatkozó terve végrehajtásáról. Ukrajna válaszának hiányában nincs elegendő garancia, amely szükséges lenne a jóváhagyáshoz. Emiatt a szóban forgó harmadik ország esetében a lófélékre és az azokból származó termékekre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből. Ukrajnát tájékoztatták erről. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság azt kérte, hogy Ukrajna adjon tájékoztatást a vágásra szánt lófélékre és az azokból származó termékekre vonatkozó terve végrehajtásáról. Ukrajna válaszának hiányában nincs elegendő garancia, amely szükséges lenne a jóváhagyáshoz. Emiatt a szóban forgó harmadik ország esetében a lófélékre és az azokból származó termékekre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből. Ukrajnát tájékoztatták erről.

| (10) | A Bizottság azt kérte, hogy az Egyesült Államok adjon tájékoztatást a lófélékre és az azokból származó termékekre vonatkozó terve végrehajtásáról. Az Egyesült Államok azonban nem biztosította a vonatkozó garanciákat, mivel az USA megszűntette az Unióba irányuló kivitelre szánt lófélék levágását. Emiatt a szóban forgó harmadik ország esetében a lófélékre és az azokból származó termékekre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből. Az Egyesült Államokat tájékoztatták erről. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság azt kérte, hogy az Egyesült Államok adjon tájékoztatást a lófélékre és az azokból származó termékekre vonatkozó terve végrehajtásáról. Az Egyesült Államok azonban nem biztosította a vonatkozó garanciákat, mivel az USA megszűntette az Unióba irányuló kivitelre szánt lófélék levágását. Emiatt a szóban forgó harmadik ország esetében a lófélékre és az azokból származó termékekre vonatkozó bejegyzést törölni kell a jegyzékből. Az Egyesült Államokat tájékoztatták erről.

| (11) | A Bizottság egy Uruguayban végzett ellenőrzés során komoly hiányosságokat tárt fel a nyulakra és a tenyésztettvadakra vonatkozó terv végrehajtása terén. A nyulakra vonatkozóan nem állt rendelkezésre szermaradék-megfigyelési terv, a tenyésztettvadak esetében pedig a termelés leállása miatt nem volt lehetséges sem mintavétel, sem vizsgálat. Emiatt Uruguay esetében a nyulakra és a tenyésztettvadakra vonatkozó bejegyzéseket törölni kell a jegyzékből. Uruguayt tájékoztatták erről. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság egy Uruguayban végzett ellenőrzés során komoly hiányosságokat tárt fel a nyulakra és a tenyésztettvadakra vonatkozó terv végrehajtása terén. A nyulakra vonatkozóan nem állt rendelkezésre szermaradék-megfigyelési terv, a tenyésztettvadak esetében pedig a termelés leállása miatt nem volt lehetséges sem mintavétel, sem vizsgálat. Emiatt Uruguay esetében a nyulakra és a tenyésztettvadakra vonatkozó bejegyzéseket törölni kell a jegyzékből. Uruguayt tájékoztatták erről.

| (12) | Egyes harmadik országok a tagállamokból vagy olyan más harmadik országokból beszerzett nyersanyagokból származó, állati eredetű termékeket exportálnak, amelyek megfelelnek a 96/23/EK irányelvnek az ilyen anyagokra vonatkozó rendelkezések tekintetében; emiatt ezeket fel kell venni a jegyzékbe. Annak biztosítására, hogy az Unióba behozott, állati eredetű termékekre egy jóváhagyott terv vonatkozzon, azoknak a harmadik országoknak, amelyek az Unióba történő későbbi exportra szánt ilyen nyersanyagokat importálnak, erről nyilatkozatot kell tenniük tervükben. |
| --- | --- |

(12)

Egyes harmadik országok a tagállamokból vagy olyan más harmadik országokból beszerzett nyersanyagokból származó, állati eredetű termékeket exportálnak, amelyek megfelelnek a 96/23/EK irányelvnek az ilyen anyagokra vonatkozó rendelkezések tekintetében; emiatt ezeket fel kell venni a jegyzékbe. Annak biztosítására, hogy az Unióba behozott, állati eredetű termékekre egy jóváhagyott terv vonatkozzon, azoknak a harmadik országoknak, amelyek az Unióba történő későbbi exportra szánt ilyen nyersanyagokat importálnak, erről nyilatkozatot kell tenniük tervükben.

| (13) | A kereskedelem zavartalanságának biztosítására átmeneti időszakot kell megállapítani a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból, Oroszországból, Ukrajnából és Uruguayból származó olyan szállítmányokra, amelyeket e határozat alkalmazása előtt adtak fel az Unióba. |
| --- | --- |

(13)

A kereskedelem zavartalanságának biztosítására átmeneti időszakot kell megállapítani a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból, Oroszországból, Ukrajnából és Uruguayból származó olyan szállítmányokra, amelyeket e határozat alkalmazása előtt adtak fel az Unióba.

| (14) | A 2004/432/EK határozatot többször módosították. Az uniós jogi szabályozás egyértelműsége érdekében a 2004/432/EK határozat hatályát veszti, és helyébe e határozat lép. |
| --- | --- |

(14)

A 2004/432/EK határozatot többször módosították. Az uniós jogi szabályozás egyértelműsége érdekében a 2004/432/EK határozat hatályát veszti, és helyébe e határozat lép.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 96/23/EK irányelv 29. cikkében előírt, a mellékletben szereplő táblázatban felsorolt harmadik országok által a Bizottsághoz benyújtott tervek jóváhagyásra kerültek a táblázatban „X”-szel jelölt, emberi fogyasztásra szánt állatok és állati eredetű termékek vonatkozásában.

2. cikk

(1)   Az állati eredetű élelmiszerek előállítására az e határozatnak megfelelően feljogosított más harmadik országokból, vagy tagállamokból az Európai Unióba szánt export céljából behozott nyersanyagokat felhasználó olyan harmadik országoknak, amelyek nem tudnak a 96/23/EK irányelv 7. cikkében előírt szermaradék-megfigyelési tervet benyújtani az ilyen nyersanyagokra vonatkozóan, az alábbi nyilatkozattal kell kiegészíteniük a tervet:

„A(z) [harmadik ország] illetékes hatósága biztosítja, hogy az Európai Unióba exportált, emberi felhasználásra szánt állati eredetű termékek és különösen a(z) [harmadik ország]-ba/-be importált nyersanyagokból előállított termékek kizárólag a 854/2004/EK rendelet 12. cikke szerint engedélyezett olyan létesítményekből származnak, amelyek megbízható eljárásokat vezettek be annak garantálására, hogy az ilyen élelmiszerekben felhasznált, állati eredetű nyersanyagok kizárólag az Európai Unió tagállamaiból vagy a(z) 2011/163/EU bizottsági határozat mellékletében az adott nyersanyag tekintetében felsorolt harmadik országokból származnak, és nem vonatkozik rájuk a határozat 2. cikkének (2) bekezdésében említett, korlátozó lábjegyzet.”

(2)   E határozat mellékletében az Unió tagállamaiból vagy a 96/23/EK irányelv 29. cikkének megfelelő tervet benyújtó harmadik országokból beszerzett, kizárólag állati eredetű nyersanyagokból emberi fogyasztásra előállított, állati eredetű termékeket exportáló harmadik országra vonatkozó bejegyzést ki kell egészíteni a következő korlátozó lábjegyzettel:

„A kizárólag az ilyen nyersanyagok Unióba történő behozatalára feljogosított harmadik országokból vagy tagállamokból beszerzett nyersanyagokat felhasználó harmadik országok, a 2. cikknek megfelelően.”

3. cikk

(1)   A 2011. április 30-ig tartó átmeneti időszakban a tagállamok elfogadják az Uruguayból származó nyúl- és tenyésztettvad-szállítmányokat, valamint az Ukrajnából érkező, lófélékből származó termékek szállítmányait, feltéve, hogy az importőr bizonyítani tudja, hogy ezeket a szállítmányokat a 2004/432/EK határozatnak megfelelően 2011. március 15. előtt bizonyítványozták és adták fel Uruguayból, illetve Ukrajnából az Unióba.

(2)   A 2011. március 25-ig tartó átmeneti időszakban a tagállamok elfogadják a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból, Oroszországból vagy Ukrajnából származó, vágásra szánt lófélék szállítmányait, feltéve, hogy az ilyen állatok importőre bizonyítani tudja, hogy ezeket a szállítmányokat a 2004/432/EK határozatnak megfelelően 2011. március 15. előtt bizonyítványozták és adták fel Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból, Oroszországból illetve Ukrajnából az Unióba.

4. cikk

A 2004/432/EK határozat hatályát veszti.

5. cikk

E határozat címzettjei a tagállamok.

E határozatot 2011. március 15-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 125., 1996.5.23., 10. o.

1

(2)  HL L 154., 2004.4.30., 44. o.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

3

---

MELLÉKLET

| ISO2-kód | Ország | Szarvasmarhafélék | Juhfélék/kecskefélék | Sertésfélék | Lófélék | Baromfi | Akvakultúra | Tej | Tojás | Nyúl | Vadon élő vad | Tenyésztettvad | Méz |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | | X | | | | | | | | |
| AE | Egyesült Arab Emírségek | | | | | | X | X (1) | | | | | |
| AL | Albánia | | X | | | | X | | X | | | | |
| AR | Argentína | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Ausztrália | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosznia és Hercegovina | | | | | | X | | | | | | |
| BD | Banglades | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brazília | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botswana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Belarusz | | | | X (3) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | X |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Svájc | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X (4) | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Kína | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Kolumbia | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X |
| CW | Curaçao | | | | | | | X (2) | | | | | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiópia | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falkland-szigetek | X | X | | | | | | | | | | |
| FO | Feröer szigetek | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grönland | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Guatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HK | Hong Kong | | | | | X (2) | X (2) | | | | | | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| HR | Horvátország | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| ID | Indonézia | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Izrael | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | India | | | | | | X | | X | | | | |
| IS | Izland | X | X | X | X | | X | X | | | | X (2) | |
| IR | Irán | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | X | | | | | | X |
| JP | Japán | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kirgizisztán | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Dél-Korea | | | | | | X | | | | | | |
| LK | Srí Lanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Marokkó | | | | | | X | | | | | | |
| MD | Moldova | | | | | | | | | | | | X |
| ME | Montenegró | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagaszkár | | | | | | X | | | | | | |
| MK | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (5) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MU | Mauritius | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MX | Mexikó | | | | X | | X | | X | | | | X |
| MY | Malajzia | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MZ | Mozambik | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namíbia | X | X | | | | | | | | X | X | |
| NC | Új-Kaledónia | X | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nicaragua | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Új-Zéland | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | X | X | | | | | | |
| PF | Francia Polinézia | | | | | | | | | | | | X |
| PH | Fülöp-szigetek | | | | | | X | | | | | | |
| PN | Pitcairn-szigetek | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Szerbia (6) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Oroszország | X | X | X | | X | | X | X | | | X (7) | X |
| SA | Szaúd-Arábia | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Szingapúr | X (2) | X (2) | X (2) | | X (2) | X (2) | X (2) | | | | | |
| SM | San Marino | X | | X | | | | | | | | | X |
| SR | Suriname | | | | | | X | | | | | | |
| SV | Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SX | Sint Maarten | | | | | | | X (2) | | | | | |
| SZ | Szváziföld | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Thaiföld | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunézia | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Törökország | | | | | X | X | X | | | | | X |
| TW | Tajvan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzánia | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukrajna | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Amerikai Egyesült Államok | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | |
| YT | Mayotte | | | | | | X | | | | | | |
| ZA | Dél-Afrika | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabwe | | | | | | X | | | | | X | |

ISO2-kód

Ország

Szarvasmarhafélék

Juhfélék/kecskefélék

Sertésfélék

Lófélék

Baromfi

Akvakultúra

Tej

Tojás

Nyúl

Vadon élő vad

Tenyésztettvad

Méz

AD

Andorra

X

X

X

AE

Egyesült Arab Emírségek

X

X (1)

AL

Albánia

X

X

X

AR

Argentína

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Ausztrália

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosznia és Hercegovina

X

BD

Banglades

X

BN

Brunei

X

BR

Brazília

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

X

X

BY

Belarusz

X (3)

X

X

X

BZ

Belize

X

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Svájc

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X (4)

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kína

X

X

X

X

X

CO

Kolumbia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuba

X

X

CW

Curaçao

X (2)

EC

Ecuador

X

ET

Etiópia

X

FK

Falkland-szigetek

X

X

FO

Feröer szigetek

X

GL

Grönland

X

X

X

GT

Guatemala

X

X

HK

Hong Kong

X (2)

X (2)

HN

Honduras

X

HR

Horvátország

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

ID

Indonézia

X

IL

Izrael

X

X

X

X

X

X

IN

India

X

X

IS

Izland

X

X

X

X

X

X

X (2)

IR

Irán

X

JM

Jamaica

X

X

JP

Japán

X

KG

Kirgizisztán

X

KR

Dél-Korea

X

LK

Srí Lanka

X

MA

Marokkó

X

MD

Moldova

X

ME

Montenegró

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaszkár

X

MK

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MU

Mauritius

X (2)

X

MX

Mexikó

X

X

X

X

MY

Malajzia

X (2)

X

MZ

Mozambik

X

NA

Namíbia

X

X

X

X

NC

Új-Kaledónia

X

X

X

X

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

Új-Zéland

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

X

PF

Francia Polinézia

X

PH

Fülöp-szigetek

X

PN

Pitcairn-szigetek

X

PY

Paraguay

X

RS

Szerbia (6)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

RU

Oroszország

X

X

X

X

X

X

X (7)

X

SA

Szaúd-Arábia

X

SG

Szingapúr

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

SM

San Marino

X

X

X

SR

Suriname

X

SV

Salvador

X

SX

Sint Maarten

X (2)

SZ

Szváziföld

X

TH

Thaiföld

X

X

X

TN

Tunézia

X

X

X

TR

Törökország

X

X

X

X

TW

Tajvan

X

X

TZ

Tanzánia

X

X

UA

Ukrajna

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Amerikai Egyesült Államok

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

YT

Mayotte

X

ZA

Dél-Afrika

X

X

ZM

Zambia

X

ZW

Zimbabwe

X

X

---

(1)  Kizárólag tevetej.

(2)  Kizárólag tagállamokból vagy az ilyen nyersanyagok Unióba történő behozatalára feljogosított más harmadik országokból származó nyersanyagokat felhasználó harmadik országok, a 2. cikknek megfelelően.

(3)  Vágásra szánt élő lófélék Unióba történő kivitele (kizárólag élelmiszer-előállítás céljára tenyésztett állatok).

(4)  Kizárólag juhfélék.

(5)  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság; az erre az országra vonatkozó végleges nómenklatúrát az ENSZ szintjén jelenleg folyó tárgyalásokat követően fogadják el.

(6)  Koszovó kivételével, amely az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján jelenleg nemzetközi irányítás alá tartozik.

(7)  Kizárólag a Murmanszk régióból és a Jamali-Nyenyec autonóm körzetből származó rénszarvasok.

---

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/47

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. március 16.)

a Triticum aestivum fajhoz tartozó, a 66/402/EGK tanácsi irányelv követelményeinek nem megfelelő egyes vetőmagok ideiglenes forgalmazásáról

(az értesítés a C(2011) 1634. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/164/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Hollandiában a tavaszi búza (Triticum aestivum) Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt és Zirrus fajtájú, „minősített vetőmag” kategóriájú, az ottani környezeti viszonyoknak megfelelő és a 66/402/EGK irányelv szántóföldi ellenőrzésre vonatkozó követelményeit kielégítő vetőmagjának mennyisége nem elégséges, és így nem fedezi az említett tagállam szükségleteit. |
| --- | --- |

(1)

Hollandiában a tavaszi búza (Triticum aestivum) Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt és Zirrus fajtájú, „minősített vetőmag” kategóriájú, az ottani környezeti viszonyoknak megfelelő és a 66/402/EGK irányelv szántóföldi ellenőrzésre vonatkozó követelményeit kielégítő vetőmagjának mennyisége nem elégséges, és így nem fedezi az említett tagállam szükségleteit.

| (2) | A vetőmag iránti keresletet nem lehet a többi tagállamból vagy harmadik országból származó olyan vetőmaggal kielégíteni, amely a 66/402/EGK irányelv összes előírásának megfelel. |
| --- | --- |

(2)

A vetőmag iránti keresletet nem lehet a többi tagállamból vagy harmadik országból származó olyan vetőmaggal kielégíteni, amely a 66/402/EGK irányelv összes előírásának megfelel.

| (3) | Hollandiát ezért indokolt felhatalmazni arra, hogy a 2011. április 30-ig terjedő időszakban és legfeljebb 330 tonna erejéig a minősített vetőmaghoz képest kevésbé szigorú feltételekkel engedélyezze e fajták vetőmagjainak forgalmazását. |
| --- | --- |

(3)

Hollandiát ezért indokolt felhatalmazni arra, hogy a 2011. április 30-ig terjedő időszakban és legfeljebb 330 tonna erejéig a minősített vetőmaghoz képest kevésbé szigorú feltételekkel engedélyezze e fajták vetőmagjainak forgalmazását.

| (4) | Ezenkívül a Hollandiát ilyen fajtájú vetőmaggal ellátni képes tagállamokat célszerű felhatalmazni az ilyen vetőmag forgalmazásának engedélyezésére, függetlenül attól, hogy a vetőmag uniós tagállamból vagy harmadik országból származik-e. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a Hollandiát ilyen fajtájú vetőmaggal ellátni képes tagállamokat célszerű felhatalmazni az ilyen vetőmag forgalmazásának engedélyezésére, függetlenül attól, hogy a vetőmag uniós tagállamból vagy harmadik országból származik-e.

| (5) | Indokolt, hogy Hollandia koordinátorként járjon el, gondoskodva arról, hogy a vetőmagok e határozat alapján engedélyezett összmennyisége ne haladja meg a határozatban előírt legnagyobb mennyiséget. |
| --- | --- |

(5)

Indokolt, hogy Hollandia koordinátorként járjon el, gondoskodva arról, hogy a vetőmagok e határozat alapján engedélyezett összmennyisége ne haladja meg a határozatban előírt legnagyobb mennyiséget.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Unióban a tavaszi búza (Triticum aestivum) Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt és Zirrus fajtájú, „minősített vetőmag” kategóriájú, és a 66/402/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének 7. pontjában a szántóföldi ellenőrzésre előírt követelményeknek nem megfelelő vetőmagjának forgalmazása megengedett.

Az engedély legfeljebb 330 tonna összmennyiségre és a 2011. április 30-ig terjedő időszakra szól.

(2)   A 66/402/EGK irányelv címkézésre vonatkozó előírásainak betartása mellett a hatósági címkén fel kell tüntetni, hogy a vetőmag nem felel meg az említett irányelv I. mellékletének 7. pontjában a szántóföldi ellenőrzésre előírt követelményeknek.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett vetőmagot forgalmazni kívánó vetőmagszállítónak abban a tagállamban kell engedélyt kérnie, ahol a székhelye van, vagy ahová importálni szándékozik. A kérelemben fel kell tüntetni a forgalomba hozatalra szánt vetőmag mennyiségét.

(2)   Az érintett tagállam az 1. cikk szerint engedélyezi a szállítónak a vetőmag forgalomba hozatalát, kivéve, ha:

| a) | megalapozottan feltételezhető, hogy a szállító nem képes forgalomba hozni azt a vetőmagmennyiséget, amelyre az engedélyt kérte; vagy |
| --- | --- |

a)

megalapozottan feltételezhető, hogy a szállító nem képes forgalomba hozni azt a vetőmagmennyiséget, amelyre az engedélyt kérte; vagy

| b) | a koordináló tagállam által a 3. cikk harmadik bekezdése szerint közölt információ alapján az engedély megadása az 1. cikk (1) bekezdésében a vetőmagra meghatározott összmennyiség túllépéséhez vezetne. |
| --- | --- |

b)

a koordináló tagállam által a 3. cikk harmadik bekezdése szerint közölt információ alapján az engedély megadása az 1. cikk (1) bekezdésében a vetőmagra meghatározott összmennyiség túllépéséhez vezetne.

A b) pont tekintetében: ha az összmennyiség miatt a kérelemben feltüntetett mennyiségnek csak egy része lenne engedélyezhető, az érintett tagállam engedélyezheti a szállítónak e kisebb mennyiség forgalomba hozatalát.

3. cikk

A határozat alkalmazásakor a tagállamok adminisztratív segítséget nyújtanak egymásnak.

Hollandia koordináló tagállamként jár el, gondoskodva arról, hogy a tagállamok által a határozat alapján forgalmazásra engedélyezett vetőmagmennyiség ne lépje túl az 1. cikk (1) bekezdésében említett összmennyiséget.

Az a tagállam, amelyhez a 2. cikk alapján kérelmet nyújtanak be, haladéktalanul értesíti a koordináló tagállamot a kérelemben szereplő mennyiségről. A koordináló tagállam haladéktalanul tájékoztatja a tagállamot arról, hogy az engedélyezés az összmennyiség túllépését eredményezné-e.

4. cikk

A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a határozat alapján forgalomba hozatalra engedélyezett mennyiségekről.

5. cikk

Ez a határozat 2011. április 30-án hatályát veszti.

6. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 125., 1966.7.11., 2309/66.

1

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 17.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 70/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 70/49

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG

329/09/COL HATÁROZATA

(2009. július 15.)

a magánháztartásokban az alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtés és a villamosenergia-megtakarítás támogatására irányuló norvég programmal kapcsolatban

(Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve (4) I. része 1. cikkének (2) bekezdésére és II. része 4. cikke (4) bekezdésére, 6. cikkére és 7. cikkének (3) bekezdésére,

TEKINTETTEL a Hatóságnak az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatására (5),

TEKINTETTEL a 3. jegyzőkönyv II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló, 2004. július 14-i 195/04/COL határozatra (6),

MIUTÁN az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (7), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   ELJÁRÁS

2006. október 13-án kelt levelével (dokumentumszám: 393383) a norvég Hőtermelők Szövetsége (Varmeprodusentenes Forening) (8) panaszt nyújtott be, amelyben azt állította, hogy a magánháztartásokat célzó alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtési és villamosenergia-takarékossági intézkedésekre irányuló norvég programmal (9) összefüggésben állami támogatás nyújtására került sor. A panaszos a fatüzelésű kályhák gyártóinak érdekvédelmét ellátó független szervezet. A panaszos 2006. október 19-i levelében (dokumentumszám: 395451) kiegészítő információkkal szolgált.

2007. december 19-én több levélváltást követően (10) a Hatóság a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárás megindításáról határozott. A Hatóság eljárás megindításáról szóló 716/07/COL határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (11). A Hatóság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

2008. február 4-én a norvég hatóságok észrevételeket nyújtottak be (dokumentumszám: 463573).

A Hatósághoz ezen kívül más érdekelt felektől is érkeztek észrevételek, amelyeket 2008. május 21-én, 2008. május 26-án és 2009. január 14-én továbbított a norvég hatóságoknak (dokumentumszámok: 477954, 477902 és 503830). A norvég hatóságok 2008. június 25-én, 2008. július 4-én és 2009. március 6-án kelt levelükben megküldték ezekre az észrevételekre vonatkozó megjegyzéseiket (dokumentumszámok: 483303, 484722 és 511580).

2009. április 2-án kelt levelében (dokumentumszám: 514264) a panaszos további információkat szolgáltatott, amelyeket 2009. április 8-án továbbítottak a norvég hatóságoknak (dokumentumszám: 514886). 2009. május 7-én kelt levelükben a norvég hatóságok további észrevételeket tettek (dokumentumszám: 517749).

2009. április 21-én a Hatóság képviselői találkoztak a Norvég Bioenergia Szövetség (12) képviselőivel, amely a bioenergia ésszerű hasznosításának Norvégiában történő előmozdításával foglalkozó független szövetség. A NOBIO korábban a Hatóság 2008. május 21-i határozatára vonatkozó észrevételeket nyújtott be (dokumentumszám: 477954).

2.   A TERVEZETT INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   AZ ALTERNATÍV FŰTÉSI PROGRAM

Az alternatív fűtési programot 2006-ban vezették be (13). A norvég hatóságok kifejtették, a program célja, hogy ösztönzőt nyújtson a fogyasztóknak egyes környezetbarát fűtési technológiákba való beruházásokhoz, amelyek a norvég piacon még kevéssé elterjedtek, és amelyek hozzájárulhatnak a magánháztartások villamosenergia-fogyasztásának csökkentéséhez (14). A norvég hatóságok elmondták, hogy az alternatív fűtési program körébe csak olyan technológiákat vontak be, amelyek alkalmasak arra, hogy elsődleges fűtési energiaforrásként felváltsák a villamos energiát. A program a pellet kályhákra és kazánokra, a vízfűtéses rendszerekhez csatlakoztatott hőszivattyúkra és a villamosenergia-fogyasztás csökkentésére szolgáló ellenőrzési rendszerekre terjed ki. 2008 augusztusától (15) bevonták a programba a vízfűtéses rendszerekhez csatlakoztatott napkollektorokba való beruházásokat is.

Támogatásban csak azok a háztartások részesülhetnek, amelyek a kérelem benyújtása után beruháznak a megfelelő fűtési technológiákba. A támogatást utólag folyósítják, azt követően, hogy a kedvezményezett benyújtotta a vásárlást bizonyító okiratokat. A magánháztartások legfeljebb a dokumentumokkal alátámasztott és támogatható költségek 20 %-ának megfelelő megtérítést igényelhetnek. A támogatás összege pellet kályhák és elektronikus ellenőrző rendszerek esetében 4 000 NOK-ra korlátozódik. Hőszivattyúk, pellet kazánok és napkollektorok esetében a korlát 10 000 NOK.

A támogatási programot az Enova SF kezeli, amely a Kőolaj- és Energiaügyi Minisztérium kizárólagos tulajdonában álló állami vállalat („statsforetak”).

2.2.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS NEMZETI JOGALAPJA

A program jogalapja az állami költségvetés. A programot a norvég kormány a 82 (2005-2006) sz. parlamenti előterjesztésében javasolta, és a parlament 2006 szeptemberében fogadta el. A program költségvetését a 22 (2006-2007), 59 (2007-2008) és 1 (2008-2009) sz. parlamenti előterjesztésekben megfogalmazott és elfogadott javaslatokkal módosították.

2.3.   KÖLTSÉGVETÉS ÉS IDŐTARTAM

A programot 2006-ban a 82 (2005-2006) sz. parlamenti előterjesztéssel kezdeményezték. A javaslatot a parlament 2006. szeptember 15-én fogadta el, 46 millió NOK összegű költségvetéssel. A 22 (2006-2007) sz. parlamenti előterjesztésnek megfelelően a program költségvetését utólag a 2006. évi állami költségvetés utolsó módosítása során 25 millió NOK-kal megemelték, így összesen 71 millió NOK-ot tett ki.

Az Enovának 2007-re nem juttattak további forrásokat a programra tekintettel, de mivel 2006-ban csak 2 millió NOK kifizetésére került sor, a parlament úgy határozott, hogy a fennmaradó 69 millió NOK-ot átcsoportosítja a program 2007-es költségvetésébe.

2007-ben 40 millió NOK-ot fizettek ki. A 2007-es költségvetésből fennmaradó, fel nem használt 29 millió NOK-ot átcsoportosították a 2008-as költségvetésbe, és ezen felül az állami költségvetésből további 31 millió NOK-ot allokáltak a program céljaira (16). Így a támogatási program teljes költségvetése 2008-ban 60 millió NOK-ot tett ki.

2008-ban 30 millió NOK-ot fizettek ki. A fennmaradó 30 millió NOK-ot átcsoportosították a 2009-es költségvetésbe. A 40 millió NOK összegű új költségvetési forrással együtt (17) a program 2009-es összköltségvetése 70 millió NOK-ot tesz ki.

A program kezdete óta az állami költségvetésből 142 millió NOK-ot allokáltak a program céljaira, ebből 2008 végéig 72 millió NOK került kifizetésre; a program időtartamát nem határozták meg (18).

2.4.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

A Hatóság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást arra hivatkozással, hogy az alternatív fűtési program állami támogatást tartalmazhat. Bár a program közvetlen kedvezményezettjei a végső fogyasztók, a program célja meghatározott típusú fűtési technológiák használatának előmozdítása. Ezért a Hatóság számára kérdéses volt, hogy a programba tartozó fűtési technológiák gyártói, importőrei és/vagy értékesítői nem részesültek-e közvetett állami támogatásban.

A Hatóságnak kétségei voltak a tekintetben, hogy a program az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető-e. A Hatóság kétségbe vonta a környezetvédelmi támogatási iránymutatás alkalmazhatóságát, mivel a közvetett támogatás nem járul hozzá a gyártók és/vagy importőrök által a termelési ciklusban felhasznált energiamennyiség csökkentéséhez. A Hatóság megkérdőjelezte továbbá, hogy a program az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethetőnek tekinthető.

3.   A NORVÉG HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

A norvég hatóságok azzal érveltek, hogy az alternatív fűtési program kizárólagos kedvezményezettjei a magánháztartások, amelyek az EGT versenyszabályok értelmében nem minősülnek vállalkozásnak, és az intézkedés ezért nem tekinthető az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak.

A norvég hatóságok emellett arra hivatkoznak, hogy a program nem szelektív, mivel a kedvezményezetteknek juttatott előnyt a vonatkozó rendszer természete és belső felépítése indokolja, és így nem tekinthető az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak. A norvég hatóságok előadják továbbá, hogy a program nem torzítja a versenyt és nem is fenyeget azzal, mivel a fatüzelésű kályhák és a támogatható technológiák nem tekinthetők helyettesíthető termékeknek, vagyis nem ugyanazon érintett termékpiachoz tartoznak. A norvég hatóságok véleménye szerint az érintett piacot „azon technológiák [alkotják], amelyek alkalmasak az elektromos fűtés helyettesítésére, és éjjel-nappal az elektromos fűtési rendszerekkel azonos szintű fűtési kényelmet nyújtanak, vagy műszaki megfogalmazással, az alapterhelést biztosító fűtési rendszerek” (19). Ezzel szemben a fatüzelésű kályhákat a hatóságok szerint kiegészítő hőforrásnak kell tekinteni, amelyet az alapterhelést biztosító hőforrás mellett alkalmaznak. A fatüzelésű kályhák ezért ún. csúcsterhelést biztosító fűtési rendszerként jellemezhetők.

Végül arra az esetre, ha a Hatóság megállapítaná, hogy a program az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak minősül, a norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a program mind az EGT-megállapodás 61. cikke (2) bekezdésének a) pontja, mind 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján igazolható, szociális, illetve környezetvédelmi célkitűzéseire tekintettel.

4.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

A Hatósághoz két harmadik féltől érkeztek észrevételek: a norvég Hőtermelők Szövetsége panaszostól, és a NOBIO-tól.

4.1.   A PANASZOS ÉSZREVÉTELEI

A panaszos véleménye szerint az alternatív fűtési program az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében jogellenes állami támogatásnak minősül. A panaszos azt állítja, hogy a magánháztartásoknak nyújtott támogatást a programba tartozó fűtési technológiák gyártói és/vagy importőrei részére juttatott közvetett előnynek kell tekinteni. Konkrétabban, a panaszos által rendelkezésre bocsátott információk szerint a pellet kályhák eladásai nőttek a program bevezetésével. A panaszos azzal érvel, hogy a támogatási program bevezetése lehetőséget nyújtott a pellet kályhák gyártói, importőrei és az azokat forgalmazó kiskereskedők számára értékesítési volumenük és nyereségük növelésére.

Ezenkívül a panaszos arra hivatkozik, hogy a program torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, mivel a pellet kályhákhoz hasonló fatüzelésű kályhákra a program nem terjed ki.

Végül a panaszos véleménye szerint a támogatási program jelenlegi formájában sem az EGT-megállapodás 61. cikke (2) bekezdésének a) pontja, sem 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem igazolható.

4.2.   A NOBIO ÉSZREVÉTELEI

A NOBIO a norvég hatóságok álláspontját támogatja és úgy véli, hogy a program csak a magánháztartásoknak nyújtott közvetlen pénzbeli támogatást jelent, a vállalkozásokat nem támogatja, és következésképpen a program nem tartalmaz az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást.

Ezenkívül arra az esetre, ha a Hatóság megállapítaná, hogy a program az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak minősül, a NOBIO azzal érvel, hogy a program mind az EGT-megállapodás 61. cikke (2) bekezdésének a) pontja, mind 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján igazolható, szociális, illetve környezetvédelmi célkitűzéseire tekintettel.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

Valamely intézkedés akkor minősül az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak, ha a következő négy kumulatív feltétel teljesül: az intézkedést i. állam által vagy állami forrásból nyújtják, ii. az intézkedés szelektív gazdasági előnyt biztosít a kedvezményezetteknek; iii. torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget; és iv. alkalmas arra, hogy befolyásolja az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti kereskedelmet.

1.1.   ÁLLAMI FORRÁSOK MEGLÉTE

Az alternatív fűtési programot a Norvég Állam finanszírozza az állami költségvetésből juttatott forrásokon keresztül. A szóban forgó intézkedést tehát az állam nyújtja, állami forrásból.

1.2.   BIZONYOS VÁLLALKOZÁSOK VAGY BIZONYOS ÁRUK TERMELÉSÉNEK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSE

Ahhoz, hogy egy állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősüljön, gazdasági előnnyel is kell járnia egyes vállalkozások számára, és szelektívnek kell lennie abban az értelemben, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” előnyben részesíti.

1.2.1.   
  Gazdasági előny bizonyos vállalkozások számára

Gazdasági előny bizonyos vállalkozások számára

Az első kérdés, amelyet tehát vizsgálni kell, arra vonatkozik, hogy a szóban forgó program gazdasági előnnyel jár-e bizonyos vállalkozások számára (20).

20

Az alternatív fűtési program keretében teljesített kifizetések kedvezményezettjei a magánháztartások, amelyek általában nem tekinthetők az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett vállalkozásnak. A tény azonban, hogy a támogatást magánszemélyeknek vagy fogyasztóknak nyújtják, önmagában nem zárja ki támogatás fennállását (21). A vállalkozások közvetett előnyben akkor is részesülhetnek, ha nem ők egy intézkedés első vagy közvetlen kedvezményezettjei. Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésének megfogalmazása a „bármilyen formában nyújtott (...) támogatás[ra]” való utalással mind a közvetlenül, mind a közvetett módon nyújtott támogatásokra kiterjed, mint azt az Európai Bizottság (22) gyakorlata és az Európai Bíróság (23) ítélkezési gyakorlata (24) is megerősíti. Ezért annak értékelését, hogy nyújtottak-e közvetett támogatást a vállalkozásoknak, esetről esetre kell elvégezni.

21

22

23

24

Az alternatív fűtési program célja, hogy ösztönözze bizonyos fűtési technológiák értékesítését (25). Így a jelen ügyben azt a kérdést kell értékelni, hogy a programba tartozó technológiák ágazatában működő vállalkozások részesülnek-e közvetett gazdasági előnyben, amely az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhat.

25

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése nem tesz különbséget az állami beavatkozási intézkedések között azok indokai vagy céljai szerint, hanem hatásaikra tekintettel határozza meg azokat (26). A kérdés ezért az, hogy az alternatív fűtési program azt eredményezi-e, hogy a programba tartozó technológiák ágazatában működő vállalkozások közvetett gazdasági előnyhöz jutnak.

26

A Hatóság nem osztja a norvég hatóságok azon véleményét, amely szerint a közvetett támogatás fennállásának feltétele, hogy a végső és meghatározó cél a vállalkozások támogatása legyen, és így csak azok a programok minősülnek közvetett állami támogatásnak, amelyeket abból a célból hoztak létre, hogy az állami támogatások tilalmát megkerüljék.

Az e határozatban vizsgált ügyben a magánháztartásoknak egyes alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtési technológiákba való beruházásokhoz nyújtott támogatás gazdasági ösztönzést jelent a háztartások számára az ilyen termékek megvásárlására. Az intézkedés arra irányuló ösztönzést teremt a fogyasztók számára, hogy a hagyományos elektronikus fűtésről alternatív fűtési rendszerekre álljanak át (27). A fogyasztók által támasztott kereslet élénkülése az ilyen technológiákkal elérhető nyereség növekedéséhez vezethet, ami más vállalkozásokkal szemben előnyt jelent a programba tartozó technológiák ágazatában működő vállalkozások számára (28).

27

28

A tény, hogy a fogyasztók választhatnak a programba tartozó technológiák között, nem jelenti azt, hogy az állam által a fogyasztóknak nyújtott közvetlen támogatás és az érintett vállalkozásoknak juttatott előny közötti kapcsolatot megszüntették volna (29).

29

Bár az előny közvetett jellegű, az alternatív fűtési program oly módon került kialakításra, hogy közvetlen kapcsolat áll fenn a fogyasztónak nyújtott támogatás és a megfelelő technológia megvásárlása között. Ahhoz, hogy a támogatást megkapja, a fogyasztónak az alternatív fűtési programba tartozó technológiák valamelyikének megvásárlására vonatkozó bizonyítékot kell benyújtania az Enova SF-nek.

A fentiekre tekintettel a Hatóság úgy ítéli meg, hogy az alternatív fűtési program közvetett előnyt nyújt az alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtési technológiák ágazatában működő vállalkozásoknak.

1.2.2.   
  A szelektivitás feltétele

A szelektivitás feltétele

A következő vizsgálandó kérdés az intézkedés szelektív voltára vonatkozik, vagyis hogy az intézkedés előnyben részesít-e „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését.”

A Hatóság véleménye szerint az alternatív fűtési program szelektív, mivel (közvetett módon) csak a programba tartozó alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtési technológiák (pl. pellet kályhák és kazánok, vízfűtéses rendszerekhez csatlakoztatott hőszivattyúk és napkollektorok, és a villamosenergia-fogyasztás csökkentésére szolgáló ellenőrzési rendszerek) ágazatában működő vállalkozásokat részesíti előnyben. Más vállalkozások – a megújuló energiaforrásokra épülő egyéb fűtési technológiák ágazataiban működő vállalkozásokat is ideértve – nem részesülhetnek a program keretében nyújtott támogatásokból (30).

30

A norvég hatóságok véleménye szerint az alternatív fűtési program keretében nyújtott előnyt a vonatkozó rendszer természete és belső felépítése igazolja. A Hatóság nem osztja ezt a nézetet.

Az Európai Bíróság és az EFTA-Bíróság ítéleteiben következetesen megállapította, hogy az egyes kedvezményezetteknek előnyt juttató intézkedések akkor nem szelektívek, ha azokat a vonatkozó rendszer természete és belső felépítése igazolja (31). Ahhoz, hogy egy szelektív intézkedést a rendszer általános logikája indokoljon, kell lennie egy általános rendszernek, amelyhez kapcsolódik. Emellett az ítélkezési gyakorlat annak értékelése során, hogy egy adott intézkedést az általános rendszer természete és logikája indokol-e, olyan programokra helyezte a hangsúlyt, amelyek valamilyen formában adók, díjak vagy más hasonló, általánosabb alkalmazású rendszerek alóli mentességet jelentettek. A norvég hatóságok nem szolgáltak azon általános rendszerre vonatkozó érvekkel, amellyel a támogatási intézkedés összefügg. Az alternatív fűtési program közvetett módon előnyt biztosít a program keretébe tartozó technológiák ágazatában működő egyes vállalkozásoknak. A fentiekre tekintettel a Hatóság megállapítja, hogy az intézkedés az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektív.

31

1.3.   A VERSENY TORZÍTÁSA ÉS A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖTTI KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS

Egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és alkalmas arra, hogy befolyásolja az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti kereskedelmet.

A Hatóságnak nem kell megállapítania, hogy egy adott támogatás valóban hatást gyakorol az EGT-államok közötti kereskedelemre és a verseny ténylegesen torzul, csupán azt kell vizsgálnia, hogy a támogatás alkalmas-e arra, hogy befolyásolja a kereskedelmet és a verseny torzulásával fenyeget-e (32). A tevékenységét az EGT-piacon folytató valamely vállalkozásnak nyújtott bármely támogatás alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt és befolyásolja a kereskedelmet (33).

32

33

Az alternatív fűtési program (közvetett módon) előnyt biztosít az alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtési technológiák ágazatában működő vállalkozásoknak. A programba tartozó technológiák iránti fogyasztói kereslet ösztönzése az alternatív fűtési program lényegi eleme.

Ezenkívül a Hatóság rendelkezésére álló adatok szerint például a programba tartozó egyik technológia, a pellet kályhák értékesítési volumene a program norvégiai bevezetése óta nőtt és stabilizálódott. Ezzel összehasonlítva, a fatüzelésű kályhák – vagyis egy a program körébe nem tartozó technológia – értékesítési volumene ugyanezen időszakban nem alakult hasonlóan kedvezően.

Ezen okokból megállapítható, hogy a támogatás a verseny torzításával fenyeget.

A kereskedelemre gyakorolt hatást illetően, ha az állam által vagy állami forrásokból nyújtott pénzügyi támogatás megerősíti valamely vállalkozás helyzetét az EGT-n belüli kereskedelemben a versenytársaival szemben, ez utóbbiakat a támogatás által érintetteknek kell tekinteni (34).

34

A fűtési technológiák ágazatában működő vállalkozások az európai piacon folytatják tevékenységüket, tehát az alternatív fűtési program az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet.

Így azt a következtetést kell levonni, hogy a támogatás a verseny torzításával fenyeget és alkalmas arra, hogy befolyásolja az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelmet.

1.4.   KÖVETKEZTETÉS

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy a norvég alternatív fűtési program az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.

2.   ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK

ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK

A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására vagy módosítására irányuló szándékról [...]. Amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajtja végre.”

A norvég hatóságok az alternatív fűtési program végrehajtása előtt nem jelentették be a programot a Hatóságnak. A Hatóság ezért megállapítja, hogy a norvég hatóságok nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeiknek.

3.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

A norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (2) bekezdésének a) pontja, vagy az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a Hatóság környezetvédelmi támogatásról szóló állami támogatási iránymutatásának együttesen értelmezett rendelkezései alapján igazolható.

3.1.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK A) PONTJA ALAPJÁN

Az EGT-megállapodás 61. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint a „szociális jellegű” támogatás összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, ha azt „magánszemély fogyasztóknak [...] a termék származásán alapuló megkülönböztetés nélkül nyújtják”.

A Hatóság megjegyzi, hogy az állami támogatás tilalma alóli kivételeket szigorúan kell értelmezni. A norvég alternatív fűtési program az összes norvég magánháztartást célozza. A Hatóság véleménye szerint ahhoz, hogy a program az EGT-megállapodás 61. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján összeegyeztethetőnek minősüljön, szociális jellegűnek kell lennie, vagyis a népesség kevésbé kedvező helyzetű rétegének előnyére kell szolgálnia (35). Mivel az intézkedés a kérelmek benyújtásának sorrendje szerint valamennyi magánháztartás előtt nyitva áll, a program az EGT-megállapodás 61. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében nem tekinthető szociális jellegűnek.

35

3.2.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 61. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK C) PONTJA ALAPJÁN

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”.

3.2.1.   
  A környezetvédelmi iránymutatás

A környezetvédelmi iránymutatás

A Hatóság iránymutatást adott ki, amelyben rögzíti azokat a szempontokat, amelyeket annak értékelése során fog alkalmazni, hogy a környezet védelmére irányuló állami támogatási intézkedések az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthetők-e. Az alternatív fűtési programot 2006-ban indították el. Ebben az időpontban a Hatóságnak a legutóbb 2001. május 23-án módosított környezetvédelmi iránymutatása volt alkalmazandó (36). A Hatóság 2008. július 16-án új környezetvédelmi iránymutatást (37) fogadott el, amely ettől az időponttól alkalmazandó. Így az e két különböző időszakra egyaránt kiterjedő programokat mindkét iránymutatás fényében értékelni kell, a 2001. évi iránymutatás 74. pontjában és a 2008. évi iránymutatás 205. pontjában foglalt elveknek megfelelően.

36

37

Arra a helyzetre azonban, amikor egy közvetett támogatás a magánháztartások részére meghatározott fűtési technológiákat értékesítő gyártók, importőrök és/vagy eladók számára előnnyel jár, sem a 2001. évi, sem a 2008. évi iránymutatás nem terjed ki.

3.2.2.   
  Összeegyeztethetőség közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján

Összeegyeztethetőség közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján

mivel a 2001. évi és a 2008. évi iránymutatás közvetlenül nem alkalmazandó a norvég alternatív fűtési programra, a Hatóság a program összeegyeztethetőségét közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján fogja értékelni (38). Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivételeket szűken kell értelmezni (39), és ezeket csak akkor lehet elfogadni, ha megállapítható, hogy a támogatás olyan közös érdekű célkitűzés eléréséhez fog hozzájárulni, amelyet pusztán rendes piaci feltételek mellett nem lehetett volna elérni. Az ún. „kiegészítő igazolás elvét” az Európai Bíróság a Philip Morris ügyben fogadta el (40).

38

39

Philip Morris

40

Az állami támogatások összeegyeztethetőségének vizsgálata alapjában véve a támogatás versenyre gyakorolt negatív hatásainak a támogatás közérdekű szempontú pozitív hatásaival való összevetését jelenti (41). Egy állami támogatási program akkor tekinthető az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethetőnek, ha

41

| — | pontosan meghatározott közös érdekű célkitűzésre irányul, |
| --- | --- |

—

pontosan meghatározott közös érdekű célkitűzésre irányul,

| — | megfelelő módon szolgálja a közös érdekű cél elérését, valamint e tekintetben megfelelő eszköznek tekinthető, ösztönző hatással bír és arányos, |
| --- | --- |

—

megfelelő módon szolgálja a közös érdekű cél elérését, valamint e tekintetben megfelelő eszköznek tekinthető, ösztönző hatással bír és arányos,

| — | nem torzítja a versenyt és a kereskedelmet az EGT-ben a közös érdekkel ellentétes mértékben (42). |
| --- | --- |

—

nem torzítja a versenyt és a kereskedelmet az EGT-ben a közös érdekkel ellentétes mértékben (42).

42

A Hatóságnak értékelnie kell, hogy az intézkedéssel elérni kívánt célkitűzés szükséges-e, közös érdekű célkitűzésekkel összhangban áll-e, és ha igen, ez jelenti-e a szóban forgó célkitűzés elérésének legkevésbé torzító módját.

Az alternatív fűtési program környezetvédelmi célkitűzés elérésére irányul a norvég piacon kevéssé elterjedt környezetbarát technológiákba való fogyasztói beruházások ösztönzése révén. A norvég hatóságok azzal érvelnek, hogy a programba tartozó alternatív fűtési technológiák szélesebb körben való elterjedése csökkenteni fogja a norvég háztartások villamosenergia-fogyasztását. A magánháztartások fűtéséhez felhasznált villamos energia mennyiségének csökkentése és a megújuló energiaforrásokon alapuló alternatív fűtési rendszerek használatának ösztönzése környezetvédelmi szempontból ésszerű célkitűzésnek tekinthető.

Az EGT-megállapodás kilencedik preambulumbekezdése rögzíti a környezet minőségének óvására, védésére és javítására, továbbá a fenntartható fejlődés elve alapján a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű kiaknázásának biztosítására irányuló közös célt. A Hatóság véleménye szerint egy olyan támogatási program, amelynek célja, hogy az energiafogyasztást a megújuló energiaforrások felé mozdítsa el, közös érdekű célkitűzésekkel összhangban áll.

A technológiák programba való bevonásának kritériumait annak alapján állapították meg, hogy az egyes technológiák mennyiben alkalmasak arra, hogy az elektromos fűtést felváltsák. A norvég hatóságok elmondták, hogy a program csak az ún. alapterhelést biztosító fűtési rendszernek minősíthető technológiákra terjed ki. A norvég hatóságok szerint alapterhelést biztosító fűtési rendszernek „azon technológiák [tekinthetők], amelyek alkalmasak az elektromos fűtés helyettesítésére, és éjjel-nappal az elektromos fűtési rendszerekkel azonos szintű fűtési kényelmet nyújtanak” (43).

43

A norvég hatóságok kifejtették, hogy a programba tartozó alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtési technológiák három közös jellemzővel rendelkeznek: a norvég piacon kevéssé elterjedtek, alkalmasak az elektromos fűtés felváltására, és bizonyos minimális szintű felhasználói beavatkozást igényelnek. A Hatóság megjegyzi, hogy az alternatív fűtési programba tartozó technológiák közül nem mindegyik alkalmas arra, hogy az elektromos fűtést teljes mértékben felváltsa (44). A norvég hatóságok azonban azzal érveltek, hogy a programba tartozó technológiák inkább alkalmasak arra, hogy rendszeresen csökkentsék egy átlagos háztartás fűtéséhez felhasznált villamos energia mennyiségét.

44

A fogyasztóknak nyújtott támogatás, amelynek célja, hogy ösztönözze a kereslet elmozdulását a háztartások elektromos fűtésétől az alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtési rendszerek felé, megfelelő eszköznek tűnik a fogyasztók magatartásának közvetlen befolyásolására. Az alternatív fűtési program keretében az állam által nyújtott támogatás nélkül nem állítható ugyanilyen valószínűséggel, hogy a fogyasztói kereslet azonos időszak alatt a megújuló energiaforrásokra épülő fűtési technológiák javára változott volna.

Ahol egyes környezetbarát intézkedések nem valósultak meg, az állami támogatás elvben összeegyeztethetőnek minősíthető (45). Az alternatív fűtési program célja, hogy ösztönzést nyújtson a fogyasztóknak a villamosenergia-fogyasztás csökkentésére alkalmas azon környezetbarát technológiákba való beruházásra, amelyek a háztartások fűtésének norvégiai piacán kevéssé elterjedtek.

45

Ezenkívül a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a támogatás a minimális szintre korlátozódik, amely ahhoz szükséges, hogy a fogyasztókat az elektromos fűtési rendszerekről a programba tartozó alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtési rendszerek felé való elmozdulásra ösztönözze. Az alternatív fűtési program a dokumentumokkal alátámasztott és támogatható költségek legfeljebb 20 %-ának visszatérítését tartalmazza, a technológia típusától függően maximum 4 000 NOK, illetve 10 000 NOK összeg erejéig. A valamely alternatív fűtési technológia megvásárlásához nyújtható maximális összeg a megfelelő technológia költségével arányos.

Ezen okokból a Hatóság megállapítja, hogy a program megfelelő módon szolgálja a környezetvédelem közös érdekű céljának elérését.

Végül értékelni kell, hogy az Európai Gazdasági Térségen belüli verseny és kereskedelem torzítására való alkalmasság olyan jellegű-e, amely ellentétes a közös érdekkel.

A támogatást közvetlenül a fogyasztóknak fizetik ki, akik szabadon választhatnak a program objektív kritériumainak megfelelő termékek közül, függetlenül az alternatív fűtési technológiát kínáló vállalkozástól. Így a program elkerüli a program körébe tartozó technológiák ágazatában az EGT-n belüli verseny és kereskedelem szükségtelen torzítását.

A panaszos azzal érvel, hogy a program torzítja a versenyt, mivel a pellet kályhákra kiterjed, a fatüzelésű kályhákra azonban nem. A panaszos szerint a fatüzelésű kályhák a pellet kályhákhoz nagyon hasonló technológiát képviselnek, és indokolt lenne, hogy azok is a program körébe tartozzanak. Ezzel szemben a norvég hatóságok arra hivatkoznak, hogy a fatüzelésű kályhák nem felelnek meg az alternatív fűtési program keretében rögzített objektív kritériumoknak. A Hatóság véleménye szerint, bár a panaszosnak igaza lehet abban, hogy a fatüzelésű kályhák és a támogatási program körébe tartozó valamennyi, vagy legalábbis egyes technológiák között verseny áll fenn, úgy tűnik, hogy a fatüzelésű kályhák nem felelnek meg azon követelményeknek, amelyek alapján a program keretében támogatásban részesülhetnének. E tekintetben a Hatóság nem kifogásolja a program keretében megállapított objektív kritériumokat, valamint a norvég hatóságok arra vonatkozó értékelését, hogy mely fűtési technológiák alkalmasabbak a program környezetvédelmi céljainak elérésére. Az alternatív fűtési program három objektív támogathatósági feltételen alapul (a korlátozott elterjedtség, elsődleges fűtési forrásként a villamos energia felváltására való alkalmasság és a minimális felhasználói beavatkozás), amelyek közül a fatüzelésű kályhák egyiknek sem, vagy nem mindegyiknek felelnek meg. A Hatóság elismeri továbbá, hogy a fatüzelésű kályhák Norvégiában már széles körben elterjedt technológiát képviselnek. A Hatóság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatási program keretében megállapított támogathatósági feltételek objektív módon igazolhatók, és a program nem sérti az EGT-megállapodás más rendelkezéseit sem, ideértve az állampolgárság alapján való megkülönböztetés tilalmára és az egyenlő elbánásra vonatkozó szabályokat is. Ezenkívül a Hatóság véleménye szerint a norvég hatóságok a viszonylag alacsony támogatási intenzitás megállapításával tovább korlátozták a versenyre gyakorolt hatást. Ezért a Hatóság megállapítja, hogy a fatüzelésű kályhák és más esetlegesen versengő technológiák tekintetében létrejövő lehetséges versenytorzulás a közös érdekkel nem ellentétes, és az egyes hatások fentiekben elvégzett összevetése alapján igazolhatónak tűnik.

A fenti okokból a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a program pontosan meghatározott közös érdekű célkitűzésre irányul; megfelelő módon szolgálja a közös érdekű cél elérését, és e tekintetben megfelelő eszköznek tekinthető, amely ösztönző hatással bír és arányos; és végül, nem torzítja a versenyt és a kereskedelmet az EGT-ben a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ennek megfelelően a Hatóság megállapítja, hogy a program az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján igazolható.

4.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

A fenti megfontolások alapján a Hatóság megállapítja, hogy a magánháztartásoknak az alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtéshez és a villamosenergia-megtakarításhoz nyújtott támogatásra irányuló norvég program az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak minősül, amely összeegyeztethető az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

A Hatóság emlékezteti a norvég hatóságokat, hogy a 3. jegyzőkönyv II. részének 21. cikke és a 195/04/COL határozat 6. cikke alapján kötelesek éves jelentéseket küldeni a program végrehajtásáról.

A norvég hatóságokat ezenkívül emlékeztetik arra, hogy a program esetleges módosítására irányuló terveiket minden esetben be kell jelenteniük a Hatóságnak.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A magánháztartásoknak az alternatív, megújuló energiaforrásokra épülő fűtéshez és a villamosenergia-megtakarításhoz nyújtott támogatásra irányuló norvég program az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. A támogatási program az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

2. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

3. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 15-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Kristján A. STEFÁNSSON

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: a Hatóság.

1

(2)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

3

(4)  A továbbiakban: 3. jegyzőkönyv.

4

(5)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve: az
  Európai Unió Hivatalos Lapja (a továbbiakban: HL) L 231., 1994.9.3., 1. o., és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/.

5

Európai Unió Hivatalos Lapja

(6)  A 2004. július 14-i módosított 195/04/COL határozat (HL L 139., 2006.5.25., 37. o., és 26. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.). A határozat egységes szerkezetbe foglalt változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltext/.

6

(7)  HL C 96., 2008.4.17., 14. o., valamint 20. EGT-kiegészítés, 2008.4.17., 58. o.

7

(8)  A továbbiakban: a panaszos.

8

(9)  A továbbiakban: alternatív fűtési program.

9

(10)  A Hatóság és a norvég hatóságok közötti levélváltásról részletesebb információ található a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában, 716/07/COL határozat.

10

(11)  HL C 96., 2008.4.17., 14. o., valamint 20. EGT-kiegészítés, 2008.4.17., 58. o.

11

(12)  A továbbiakban: NOBIO.

12

(13)  A programról további információk találhatók az Enova SF honlapján: http://www.minenergi.no/ és http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1062.

13

(14)  82 (2005-2006) sz. parlamenti előterjesztés, a Kőolaj- és Energiaügyi Minisztérium 2006. augusztus 25-i 98/06. sz. sajtóközleménye, valamint 2006. szeptember 14-i 107/06. sz. sajtóközleménye.

14

(15)  Lásd az 1 (2008-2009) sz. parlamenti előterjesztést, 56. o.

15

(16)  Az 59 (2007-2008) sz. parlamenti előterjesztés, 123. o.

16

(17)  Az 1 (2008-2009) sz. parlamenti előterjesztés, 56. o.

17

(18)  Az 59 (2007-2008) sz. parlamenti előterjesztésben a norvég hatóságok megjegyzik, hogy a programot a Hatóság végső határozatának fényében felülvizsgálják majd.

18

(19)  A norvég Kőolaj- és Energiaügyi Minisztérium 2007. január 15-i levele (dokumentumszám: 406849), 5. o.

19

(20)  A közösségi versenyjog alkalmazásában a vállalkozást gazdasági tevékenységet folytató jogalanyként határozzák meg, függetlenül annak jogállásától, lásd például a C-41/90. sz., Höfner és Elser ügyben hozott ítélet (EBHT 1991., I-1979. o.) 21. pontját.

20

Höfner és Elser

(21)  A C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., I-6857. o.).

21

Németország kontra Bizottság

(22)  A továbbiakban: a Bizottság.

22

(23)  A továbbiakban: a Bíróság.

23

(24)  A C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., I-6857. o.); a C-382/99. sz., Hollandia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., I-5163. o.); a C-457/00. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-6931. o.) 57. pontja; lásd még a Jacobs főtanácsnok C-457/00. sz. ügyre vonatkozó indítványának 59. pontját.

24

Németország kontra Bizottság

Hollandia kontra Bizottság

Belgium kontra Bizottság

(25)  A 82 (2005-2006) sz. parlamenti előterjesztés, 1. o.

25

(26)  A C-382/99. sz., Hollandia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 61. pontja; a C-487/06 P. sz., British Aggregates Association kontra Bizottság ügyben 2008. december 22-én hozott ítélet 87. pontja.

26

Hollandia kontra Bizottság

British Aggregates Association kontra Bizottság

(27)  Hasonló érvelésért lásd az N 270/2006. sz. ügyben 2007. január 24-én hozott, C (2006) 6630. sz. bizottsági határozat 40. pontját.

27

(28)  Lásd az N 142/2005. sz. ügyben 2006. április 26-án hozott, C (2006) 1519. sz. bizottsági határozat 3.1. pontját.

28

(29)  Lásd az N 270/2006. sz. ügyben 2007. január 24-én hozott, C (2006) 6630. sz. bizottsági határozat 43. pontját.

29

(30)  Ugyanott, 46–47. pont.

30

(31)  A C-143/99. sz., Adria-Wien pipeline GmbH és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., I-8365. o.) 42. pontja, és az EFTA-Bíróság E-5/04., E-6/04. és E-7/04. sz., Fesil and Finnfjord és társai kontra EFTA Felügyeleti Hatóság egyesített ügyekben hozott ítéletének (EFTA bírósági jelentés 2005., 117. o.) 77. pontja.

31

Adria-Wien pipeline GmbH és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH

Fesil and Finnfjord és társai kontra EFTA Felügyeleti Hatóság

(32)  Lásd az EFTA-Bíróság E-5/04., E-6/04. és E-7/04. sz., Fesil and Finnfjord és társai kontra EFTA Felügyeleti Hatóság egyesített ügyekben hozott ítéletének (EFTA bírósági jelentés 2005., 117. o.) 93. pontját, és a C-372/97. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., I-3679. o.) 44. pontját, valamint a C-66/02. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2005., I-10901. o.) 112. pontját.

32

Fesil and Finnfjord és társai kontra EFTA Felügyeleti Hatóság

Olaszország kontra Bizottság

Olaszország kontra Bizottság

(33)  A T-92/00. és T-103/00. sz., Diputación Foral de Álava és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2002., II-1385. o.) 72. pontja.

33

Diputación Foral de Álava és társai kontra Bizottság

(34)  Az E-6/98. sz., Norvégia Kormánya kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben hozott ítélet (EFTA bírósági jelentés 1999., 74. o.) 58. pontja, és a 730/79. sz., Philip Morris kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1980., I-2671. o.) 11. pontja. Lásd még a C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-3671. o.) 47. pontját és a T-217/02. sz., Ter Lembeek kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., II-4483. o.) 181. pontját.

34

Norvégia Kormánya kontra EFTA Felügyeleti Hatóság

Philip Morris kontra Bizottság

Belgium kontra Bizottság

Ter Lembeek kontra Bizottság

(35)  Lásd például az EK-Szerződés 92. és 93. cikkeinek és az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági iránymutatás (HL C 350., 1994. december 10., 7. o.) III.3. szakaszát.

35

(36)  A továbbiakban: a 2001. évi iránymutatás.

36

(37)  A továbbiakban: a 2008. évi iránymutatás.

37

(38)  Lásd a T-288/97. sz., Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., II-1169. o.) 72. pontját.

38

Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia kontra Bizottság

(39)  A C-301/96. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-9919. o.) 66. és 105. pontja.

39

Németország kontra Bizottság

(40)  A 730/79 sz., Philip Morris kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1980., I-2671. o.).

40

Philip Morris kontra Bizottság

(41)  Lásd a Bizottság 2005. június 7-i állami támogatási cselekvési tervének [COM(2005) 107] 11. pontját.

41

(42)  Lásd az N 270/2006. sz. ügyben 2007. január 24-én hozott, C (2006) 6630. sz. bizottsági határozat 67. pontját.

42

(43)  A norvég Kőolaj- és Energiaügyi Minisztérium 2007. január 15-i levele (dokumentumszám: 406849), 5. o.

43

(44)  Például az Enova SF által kiadott, a vízfűtéses rendszerekhez csatlakoztatott napkollektorokra (a programba tartozó technológia) vonatkozó vevői útmutató szerint ezek a rendszerek egy háztartás teljes fűtési szükségletének csupán legfeljebb 50 %-át képesek kielégíteni. Megfelelő mennyiségű napenergia esetén a napkollektorok alkalmasak arra, hogy rendszeres felügyelet nélkül folyamatosan működjenek, és amikor működnek, kényelmes, bár csupán részleges alternatív fűtési energiaforrást biztosítanak a fogyasztó számára. A vevői útmutató elérhető az Enova SF honlapján:

44

http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1083.

(45)  Mind a 2001. évi, mind a 2008. évi iránymutatás foglalkozik a megújuló energiaforrások támogatásával, ahol a támogatás egyfajta kártalanítást jelent azon gazdasági hátrányért, amellyel a megújuló energiaforrások a kevésbé környezetbarát energiaforrásokhoz képest szembesülnek, lásd a 2001. évi iránymutatás 49–59. pontját és a 2008. évi iránymutatás 48–50. pontját.

45

---