# Euroopan unionin C 124/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 124 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta5. kesäkuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 124

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta5. kesäkuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2007/C 124/01 | Erityiskertomus nro 1/2007 välivaiheen menettelyiden täytäntöönpanosta rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006 sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2007/C 124/01

Erityiskertomus nro 1/2007 välivaiheen menettelyiden täytäntöönpanosta rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006 sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 5.6.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 124/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 1/2007

välivaiheen menettelyiden täytäntöönpanosta rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006 sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2007/C 124/01)

SISÄLLYS

| I—V | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—V

| 1—12 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—12

| 1—2 | Rakennerahastot |
| --- | --- |

1—2

| 3—6 | Rakennerahastot ohjelmakaudella 2000–2006 |
| --- | --- |

3—6

| 7—10 | Rakennerahastojen arviointi |
| --- | --- |

7—10

| 11—12 | Väliarviointi ja -tarkistus sekä suoritusvarauksen jakaminen |
| --- | --- |

11—12

| 13—15 | TARKASTUKSEN SISÄLTÖ |
| --- | --- |

13—15

| 16—17 | AIKATAULU |
| --- | --- |

16—17

| 18—27 | VÄLIARVIOINNIN ARVIOINTI |
| --- | --- |

18—27

| 20 | Arviointien tulokset |
| --- | --- |

20

| 21—22 | Arviointeja koskeva komission arviointi |
| --- | --- |

21—22

| 23—27 | Tilintarkastustuomioistuimen arviointi |
| --- | --- |

23—27

| 28—36 | SUORITUSVARAUKSEN JAKAMINEN |
| --- | --- |

28—36

| 30—36 | Jäsenvaltioiden tekemät arvioinnit ja suoritusvarauksen jakaminen |
| --- | --- |

30—36

| 37—44 | VÄLITARKISTUKSEN VAIKUTUS |
| --- | --- |

37—44

| 45—46 | KAUTTA 2007–2013 KOSKEVAT JÄRJESTELYT |
| --- | --- |

45—46

| 47—52 | PÄÄTELMÄT |
| --- | --- |

47—52

| 53 | SUOSITUKSET |
| --- | --- |

53

Komission vastaukset

TIIVISTELMÄ

| I. | Rakennerahastoasetuksessa säädettiin suunnilleen ohjelmakauden 2000–2006 puolivälissä toteutettavista menettelyistä:






  — | ohjelmien väliarviointi |
| --- | --- | --- |

I.

Rakennerahastoasetuksessa säädettiin suunnilleen ohjelmakauden 2000–2006 puolivälissä toteutettavista menettelyistä:

—

ohjelmien väliarviointi

| — | suoritusvarauksen jakaminen |
| --- | --- |

—

suoritusvarauksen jakaminen

| — | menosuunnitelmien välitarkistus. |
| --- | --- |

—

menosuunnitelmien välitarkistus.

| II. | Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko kyseiset kolme välivaiheen menettelyä toteutettu tehokkaasti ja miten ne vaikuttivat rakennerahastoista suoritettaviin menoihin. Tarkastelun kohteena olivat etenkin seuraavat näkökohdat:






  — | Voitiinko väliarvioinneilla saada asianmukainen ja hyödyllinen arvio rakennerahastojen menoista? |
| --- | --- | --- |

II.

Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko kyseiset kolme välivaiheen menettelyä toteutettu tehokkaasti ja miten ne vaikuttivat rakennerahastoista suoritettaviin menoihin. Tarkastelun kohteena olivat etenkin seuraavat näkökohdat:

—

Voitiinko väliarvioinneilla saada asianmukainen ja hyödyllinen arvio rakennerahastojen menoista?

| — | Oliko suoritusvaraus jaettu siten, että sen avulla suositaan tehokkaita ja hyvin hallinnoituja meno-ohjelmia? |
| --- | --- |

—

Oliko suoritusvaraus jaettu siten, että sen avulla suositaan tehokkaita ja hyvin hallinnoituja meno-ohjelmia?

| — | Päivitettiinkö välitarkistuksella painopistealueita ja parannettiinko meno-ohjelmien kohdentamista? |
| --- | --- |

—

Päivitettiinkö välitarkistuksella painopistealueita ja parannettiinko meno-ohjelmien kohdentamista?

| III. | Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat päätelmät:






  — | Väliarvioinnin yhteydessä tarkastettiin rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanon edistymistä ja saatiin vahvistus sille, että täytäntöönpanojärjestelmät ovat kehittyneet merkittävästi rakennerahastojen edellisestä ohjelmakaudesta. Toisaalta useissa tapauksissa oli liian varhaista arvioida ohjelmien vaikuttavuutta ja varsinkin niiden vaikutusta. |
| --- | --- | --- |

III.

Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat päätelmät:

—

Väliarvioinnin yhteydessä tarkastettiin rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanon edistymistä ja saatiin vahvistus sille, että täytäntöönpanojärjestelmät ovat kehittyneet merkittävästi rakennerahastojen edellisestä ohjelmakaudesta. Toisaalta useissa tapauksissa oli liian varhaista arvioida ohjelmien vaikuttavuutta ja varsinkin niiden vaikutusta.

| — | Suoritusvarausta käytettiin ensisijaisesti menojen maksimointiin sen sijaan, että menoja olisi keskitetty aloille, jotka olivat osoittautuneet erityisen vaikuttaviksi. Komissio korosti varojen käytön tärkeyttä. |
| --- | --- |

—

Suoritusvarausta käytettiin ensisijaisesti menojen maksimointiin sen sijaan, että menoja olisi keskitetty aloille, jotka olivat osoittautuneet erityisen vaikuttaviksi. Komissio korosti varojen käytön tärkeyttä.

| — | Monissa tapauksissa rakennerahasto-ohjelmien välitarkistus paransi tapaa, jolla toimenpideohjelmissa otettiin huomioon politiikan painopistealueet tai EU-politiikkojen muutokset (kuten esimerkiksi Lissabonissa ja Göteborgissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa todettiin); joissakin tapauksissa välitarkistus paransi suoritusindikaattoreita. Välitarkistuksen merkittävä vaikutuksena oli, että sellaiset toimet asetettiin ensi sijalle, joihin voitiin käyttää varoja. |
| --- | --- |

—

Monissa tapauksissa rakennerahasto-ohjelmien välitarkistus paransi tapaa, jolla toimenpideohjelmissa otettiin huomioon politiikan painopistealueet tai EU-politiikkojen muutokset (kuten esimerkiksi Lissabonissa ja Göteborgissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa todettiin); joissakin tapauksissa välitarkistus paransi suoritusindikaattoreita. Välitarkistuksen merkittävä vaikutuksena oli, että sellaiset toimet asetettiin ensi sijalle, joihin voitiin käyttää varoja.

| IV. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että rakennerahastojen kaltaisiin meno-ohjelmiin on aiheellista sisällyttää mahdollisuus harkita uudelleen ohjelman tavoitteita, toimenpiteitä ja talousarviomäärärahoja ohjelman toteuttamisen aikana. Tarkastuksen aikana kuitenkin havaittiin rakennerahastojen suunnitteluun ja hallinnointiin luontaisesti liittyviä jännitteitä, jotka on pidettävä mielessä suunniteltaessa ja sovellettaessa väliarviointia ja -tarkistusta:






  — | Menojen tulisi olla tehokkaita, vaikuttavia ja taloudellisia. Toisaalta rakenne- ja koheesiorahastojen yhteydessä sovitut ja peräkkäisissä EU:n rahoitusnäkymissä vahvistetut kokonaismaksusitoumukset ovat sekä tavoitteita että menojen enimmäismäärille asetettuja rajoja. Menojen hyödyntäminen on koheesioon liittyvien EU:n menojen implisiittinen tavoite. |
| --- | --- | --- |

IV.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että rakennerahastojen kaltaisiin meno-ohjelmiin on aiheellista sisällyttää mahdollisuus harkita uudelleen ohjelman tavoitteita, toimenpiteitä ja talousarviomäärärahoja ohjelman toteuttamisen aikana. Tarkastuksen aikana kuitenkin havaittiin rakennerahastojen suunnitteluun ja hallinnointiin luontaisesti liittyviä jännitteitä, jotka on pidettävä mielessä suunniteltaessa ja sovellettaessa väliarviointia ja -tarkistusta:

—

Menojen tulisi olla tehokkaita, vaikuttavia ja taloudellisia. Toisaalta rakenne- ja koheesiorahastojen yhteydessä sovitut ja peräkkäisissä EU:n rahoitusnäkymissä vahvistetut kokonaismaksusitoumukset ovat sekä tavoitteita että menojen enimmäismäärille asetettuja rajoja. Menojen hyödyntäminen on koheesioon liittyvien EU:n menojen implisiittinen tavoite.

| — | N + 2-säännön avulla voidaan varmistaa, että menot on suunniteltu hyvin; sääntö myös luo jäsenvaltioille ja komissiolle kannustimen suosia toimia, joihin liittyviä menoja voidaan toteuttaa suhteellisen helposti. |
| --- | --- |

—

N + 2-säännön avulla voidaan varmistaa, että menot on suunniteltu hyvin; sääntö myös luo jäsenvaltioille ja komissiolle kannustimen suosia toimia, joihin liittyviä menoja voidaan toteuttaa suhteellisen helposti.

| — | Välitarkistukseen liittyy aikataulua koskeva ongelma. Mitä myöhemmässä vaiheessa tarkistus tehdään, sitä pienemmät mahdollisuudet on muuttaa ohjelmaa, mutta mitä aikaisemmassa vaiheessa tarkistus tehdään, sitä vaikeampi on laatia karkea arvio menojen vaikuttavuudesta ja vaikutuksesta. |
| --- | --- |

—

Välitarkistukseen liittyy aikataulua koskeva ongelma. Mitä myöhemmässä vaiheessa tarkistus tehdään, sitä pienemmät mahdollisuudet on muuttaa ohjelmaa, mutta mitä aikaisemmassa vaiheessa tarkistus tehdään, sitä vaikeampi on laatia karkea arvio menojen vaikuttavuudesta ja vaikutuksesta.

| V. | Tilintarkastustuomioistuin esittää useita suosituksia, joilla voidaan lisätä väliarvioinnin ja -tarkistuksen käyttökelpoisuutta rakennerahastoihin liittyvissä joustavammissa järjestelyissä ohjelmakaudella 2007–2013:






  — | kauden 2000–2006 ohjelmien nopea ja tehokas päättäminen |
| --- | --- | --- |

V.

Tilintarkastustuomioistuin esittää useita suosituksia, joilla voidaan lisätä väliarvioinnin ja -tarkistuksen käyttökelpoisuutta rakennerahastoihin liittyvissä joustavammissa järjestelyissä ohjelmakaudella 2007–2013:

—

kauden 2000–2006 ohjelmien nopea ja tehokas päättäminen

| — | paremmat suoritusindikaattorit |
| --- | --- |

—

paremmat suoritusindikaattorit

| — | menojen arviointiaikataulun määritteleminen huolellisesti (uudistetun järjestelmän parempaa joustavuutta hyödyntäen) |
| --- | --- |

—

menojen arviointiaikataulun määritteleminen huolellisesti (uudistetun järjestelmän parempaa joustavuutta hyödyntäen)

| — | lyhyempi ja nopeampi välitarkistus |
| --- | --- |

—

lyhyempi ja nopeampi välitarkistus

| — | asiaankuuluvat ja oikeaan aikaan annetut ohjeet komissiolta |
| --- | --- |

—

asiaankuuluvat ja oikeaan aikaan annetut ohjeet komissiolta

| — | erityistä huomiota EU:n politiikan painopistealueille osoitettujen menojen ohjelmiin ja hallinnointijärjestelyihin. |
| --- | --- |

—

erityistä huomiota EU:n politiikan painopistealueille osoitettujen menojen ohjelmiin ja hallinnointijärjestelyihin.

JOHDANTO

Rakennerahastot

| 1. | Rakennerahastot on EU:n tärkein politiikan väline, jolla tuetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevien EY:n perustamissopimuksen tavoitteiden toteutumista. |
| --- | --- |

1.

Rakennerahastot on EU:n tärkein politiikan väline, jolla tuetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevien EY:n perustamissopimuksen tavoitteiden toteutumista.

| 2. | Rakennerahastoja on neljä: Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto, ohjausosasto (EMOTR-ohjausosasto) ja kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR). Menot suunnitellaan ja toteutetaan useaksi vuodeksi kerrallaan ohjelmakausittain. Ne tukevat jäsenvaltioissa fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtäviä investointeja. Jäsenvaltiot maksavat (osarahoittavat) osan kyseisten investointihankkeiden kustannuksista. |
| --- | --- |

2.

Rakennerahastoja on neljä: Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto, ohjausosasto (EMOTR-ohjausosasto) ja kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR). Menot suunnitellaan ja toteutetaan useaksi vuodeksi kerrallaan ohjelmakausittain. Ne tukevat jäsenvaltioissa fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan tehtäviä investointeja. Jäsenvaltiot maksavat (osarahoittavat) osan kyseisten investointihankkeiden kustannuksista.

Rakennerahastot ohjelmakaudella 2000–2006

| 3. | Berliinissä (maaliskuussa 1999) kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että rakennerahastoista olisi otettava käyttöön 195 miljardia euroa (vuoden 2005 hintatason mukaan 219 miljardia euroa) ohjelmakaudelle 2000–2006. Yli 90 prosenttia rahastojen menoista oli määrä käyttää seuraaviin kolmeen tavoitteeseen:






  — | Tavoite 1: kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämisen ja rakenteellisen sopeuttamisen edistäminen (alueet, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta). Noin 70 prosenttia kokonaismenoista oli määrä suunnata tavoitteeseen 1. |
| --- | --- | --- |

3.

Berliinissä (maaliskuussa 1999) kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että rakennerahastoista olisi otettava käyttöön 195 miljardia euroa (vuoden 2005 hintatason mukaan 219 miljardia euroa) ohjelmakaudelle 2000–2006. Yli 90 prosenttia rahastojen menoista oli määrä käyttää seuraaviin kolmeen tavoitteeseen:

—

Tavoite 1: kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehittämisen ja rakenteellisen sopeuttamisen edistäminen (alueet, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti on vähemmän kuin 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta). Noin 70 prosenttia kokonaismenoista oli määrä suunnata tavoitteeseen 1.

| — | Tavoite 2: rakenteellisista ongelmista kärsivien (muiden kuin tavoitteeseen 1 kuuluvien) alueiden taloudellisen ja sosiaalisen uudelleensuuntaamisen tukeminen (teollisuus-, maaseutu- ja kaupunkialueet ja kalastuksesta riippuvaiset alueet). |
| --- | --- |

—

Tavoite 2: rakenteellisista ongelmista kärsivien (muiden kuin tavoitteeseen 1 kuuluvien) alueiden taloudellisen ja sosiaalisen uudelleensuuntaamisen tukeminen (teollisuus-, maaseutu- ja kaupunkialueet ja kalastuksesta riippuvaiset alueet).

| — | Tavoite 3: koulutus-, täydennyskoulutus- ja työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen (muilla kuin tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla). |
| --- | --- |

—

Tavoite 3: koulutus-, täydennyskoulutus- ja työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen (muilla kuin tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla).

| 4. | Berliinissä sovitut suunnitellut kokonaismenot osoitettiin noin 400 kansalliselle ja alueelliselle ohjelmalle (1) monimutkaisella ohjelmasuunnittelumenettelyllä, jonka keskeiset osatekijät olivat seuraavat (2):






  — | komissio laati (3) alustavaa ohjelmasuunnittelua ja myöhempää välitarkistusta varten viitteelliset ohjelmatyön suuntaviivat rahastojen tavoitteiden mukaisesti |
| --- | --- | --- |

4.

Berliinissä sovitut suunnitellut kokonaismenot osoitettiin noin 400 kansalliselle ja alueelliselle ohjelmalle (1) monimutkaisella ohjelmasuunnittelumenettelyllä, jonka keskeiset osatekijät olivat seuraavat (2):

—

komissio laati (3) alustavaa ohjelmasuunnittelua ja myöhempää välitarkistusta varten viitteelliset ohjelmatyön suuntaviivat rahastojen tavoitteiden mukaisesti

| — | jäsenvaltiot neuvottelivat komission kanssa yhteisön tukikehyksistä, joissa vahvistetaan rahastojen ja jäsenvaltion strategia ja toimintalinjat |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot neuvottelivat komission kanssa yhteisön tukikehyksistä, joissa vahvistetaan rahastojen ja jäsenvaltion strategia ja toimintalinjat

| — | jokainen yhteisön tukikehys pantiin täytäntöön toimenpideohjelmina (4), jotka komissio hyväksyi |
| --- | --- |

—

jokainen yhteisön tukikehys pantiin täytäntöön toimenpideohjelmina (4), jotka komissio hyväksyi

| — | tämän jälkeen alueet tai jäsenvaltiot hyväksyivät yksittäiset hankkeet, joilla toimenpideohjelmat pannaan täytäntöön |
| --- | --- |

—

tämän jälkeen alueet tai jäsenvaltiot hyväksyivät yksittäiset hankkeet, joilla toimenpideohjelmat pannaan täytäntöön

| — | ohjelmat oli tarkistettava ohjelmakauden puolivälissä (välitarkistus) (5). |
| --- | --- |

—

ohjelmat oli tarkistettava ohjelmakauden puolivälissä (välitarkistus) (5).

| 5. | Menojen valvonnan oli määrä kuulua kyseisen jäsenvaltion perustamille seurantakomiteoille, joihin kuuluu komission edustajia (neuvoa antavina jäseninä) (6). |
| --- | --- |

5.

Menojen valvonnan oli määrä kuulua kyseisen jäsenvaltion perustamille seurantakomiteoille, joihin kuuluu komission edustajia (neuvoa antavina jäseninä) (6).

| 6. | Ohjelmakauden 2000–2006 rakennerahastojen hallinnoinnissa otettiin käyttöön kaksi tämän kertomuksen kannalta merkityksellistä uudistusta, nimittäin suoritusvaraus ja n + 2-sääntö (7). Ks. laatikot 1 ja 2.

  Laatikko 1SuoritusvarausOhjelmakauden 2000–2006 rakennerahastoasetuksissa komission edellytetään rakennerahastovaroja maksaessaan jättävän jakamatta 4 prosenttia kunkin toimenpideohjelman määrärahoista. Tämä varaus oli määrä jakaa jäsenvaltion kunkin toimenpideohjelman sisällä ja niiden kesken vuonna 2004 kyseisten ohjelmien onnistumisen vertailun perusteella; tavoitteena oli yhteisön varojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön edistäminen.Suoritusvaraus oli rajoitettu toimenpide. Varoja ei voitu vaihtaa jäsenvaltioiden eikä eri tavoitteisiin kuuluvien ohjelmien kesken. Myös yhtäkään varauksen osaa ei voitu jättää maksettavaksi myöhempänä ajankohtana. |
| --- | --- |

6.

Ohjelmakauden 2000–2006 rakennerahastojen hallinnoinnissa otettiin käyttöön kaksi tämän kertomuksen kannalta merkityksellistä uudistusta, nimittäin suoritusvaraus ja n + 2-sääntö (7). Ks. laatikot 1 ja 2.

Laatikko 1SuoritusvarausOhjelmakauden 2000–2006 rakennerahastoasetuksissa komission edellytetään rakennerahastovaroja maksaessaan jättävän jakamatta 4 prosenttia kunkin toimenpideohjelman määrärahoista. Tämä varaus oli määrä jakaa jäsenvaltion kunkin toimenpideohjelman sisällä ja niiden kesken vuonna 2004 kyseisten ohjelmien onnistumisen vertailun perusteella; tavoitteena oli yhteisön varojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön edistäminen.Suoritusvaraus oli rajoitettu toimenpide. Varoja ei voitu vaihtaa jäsenvaltioiden eikä eri tavoitteisiin kuuluvien ohjelmien kesken. Myös yhtäkään varauksen osaa ei voitu jättää maksettavaksi myöhempänä ajankohtana.

Laatikko 2N + 2-sääntöN + 2-sääntö on luotu estämään toimenpideohjelmien käyttämättömien maksusitoumusmäärärahojen liiallista kasautumista, joka saattaa vaikeuttaa ohjelman päättämistä ja haitata seuraavien ohjelmien toteuttamista; säännöllä pyritään kannustamaan tavoitteiden mukaiseen varojen käyttöön. Säännön mukaisesti maksusitoumukset peruuntuvat (ne vapautetaan) eikä niitä korvata, jos maksusitoumus ei ole johtanut maksuihin 2 vuoden kuluessa siitä, kun ne on otettu talousarvioon (8), toisin sanoen menot jäävät alle Berliinin Eurooppa-neuvostossa sovittujen kokonaismenojen.

Rakennerahastojen arviointi

| 7. | Varainhoitoasetuksessa, jossa annetaan yhteisön talousarvion hallinnointia koskevat säännöt, säädetään, että EU:n varoja on käytettävä taloudellisesti, tehokkaasti ja vaikuttavasti. Kaikille talousarvion kattamille aloille on asetettava tavoitteet ja niiden toteuttamista on valvottava tulosindikaattoreiden avulla. Menoihin on kohdistettava etu- ja jälkikäteen tehtäviä arviointeja (9). |
| --- | --- |

7.

Varainhoitoasetuksessa, jossa annetaan yhteisön talousarvion hallinnointia koskevat säännöt, säädetään, että EU:n varoja on käytettävä taloudellisesti, tehokkaasti ja vaikuttavasti. Kaikille talousarvion kattamille aloille on asetettava tavoitteet ja niiden toteuttamista on valvottava tulosindikaattoreiden avulla. Menoihin on kohdistettava etu- ja jälkikäteen tehtäviä arviointeja (9).

| 8. | Ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa rakennerahastoasetuksissa vahvistettiin, kuinka mainittuja periaatteita on sovellettava rakennerahastoihin. Periaatteiden soveltamiseksi olisi tehtävä erityisesti:






  — | jokaista yhteisön tukikehystä ja toimenpideohjelmaa koskeva jäsenvaltioissa suoritettava ennakkoarviointi, joka on perustana kehityssuunnitelmien valmistelulle (10); |
| --- | --- | --- |

8.

Ohjelmakautta 2000–2006 koskevissa rakennerahastoasetuksissa vahvistettiin, kuinka mainittuja periaatteita on sovellettava rakennerahastoihin. Periaatteiden soveltamiseksi olisi tehtävä erityisesti:

—

jokaista yhteisön tukikehystä ja toimenpideohjelmaa koskeva jäsenvaltioissa suoritettava ennakkoarviointi, joka on perustana kehityssuunnitelmien valmistelulle (10);

| — | väliarviointi, jonka tekee riippumaton arvioitsija menojen hallinnoinnista vastaavan viranomaisen vastuulla yhteistyössä komission ja jäsenvaltion kanssa; väliarvioinnissa tarkastellaan ennakkoarviointi huomioon ottaen tukitoimien ensimmäisiä tuloksia, niiden merkitsevyyttä ja tavoitteiden toteutumista, määrärahojen käyttöä sekä seurannan ja täytäntöönpanon toteutumista (11); |
| --- | --- |

—

väliarviointi, jonka tekee riippumaton arvioitsija menojen hallinnoinnista vastaavan viranomaisen vastuulla yhteistyössä komission ja jäsenvaltion kanssa; väliarvioinnissa tarkastellaan ennakkoarviointi huomioon ottaen tukitoimien ensimmäisiä tuloksia, niiden merkitsevyyttä ja tavoitteiden toteutumista, määrärahojen käyttöä sekä seurannan ja täytäntöönpanon toteutumista (11);

| — | jälkiarviointi, jossa selvitetään varojen käyttöä ja tukitoimen tehokkuutta ja vaikuttavuutta; jälkiarvioinnin suorittaa komissio yhteistyössä jäsenvaltion ja kyseisiä menoja hallinnoivan viranomaisen kanssa (12). |
| --- | --- |

—

jälkiarviointi, jossa selvitetään varojen käyttöä ja tukitoimen tehokkuutta ja vaikuttavuutta; jälkiarvioinnin suorittaa komissio yhteistyössä jäsenvaltion ja kyseisiä menoja hallinnoivan viranomaisen kanssa (12).

| 9. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti ennakkoarviointia ja ohjelmatyötä koskevat järjestelyt rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006 erityiskertomuksessaan nro 7/2003 (13). Tilintarkastustuomioistuin totesi erityisesti seuraavaa:






  — | Talousarviomäärärahojen myöntämiseen vaikutti hyvin laaditun kehitysstrategian ja rakennerahastojen tehokkuuden sijasta enemmän varojen mahdollisimman suuri käyttö. |
| --- | --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti ennakkoarviointia ja ohjelmatyötä koskevat järjestelyt rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006 erityiskertomuksessaan nro 7/2003 (13). Tilintarkastustuomioistuin totesi erityisesti seuraavaa:

—

Talousarviomäärärahojen myöntämiseen vaikutti hyvin laaditun kehitysstrategian ja rakennerahastojen tehokkuuden sijasta enemmän varojen mahdollisimman suuri käyttö.

| — | Ennakkoarvioinnilla oli ohjelmasuunnitteluprosessiin vain vähäinen vaikutus. Arviointi rajoittui jäsenvaltioiden ehdottaman ohjelmatyön perusteluihin; ohjelmatyön kelpoisuuteen ja perustana olevaan strategiaan puututtiin hyvin harvoin. Kriittinen arviointi ja vaihtoehtoisten strategioiden analysointi puuttuivat. |
| --- | --- |

—

Ennakkoarvioinnilla oli ohjelmasuunnitteluprosessiin vain vähäinen vaikutus. Arviointi rajoittui jäsenvaltioiden ehdottaman ohjelmatyön perusteluihin; ohjelmatyön kelpoisuuteen ja perustana olevaan strategiaan puututtiin hyvin harvoin. Kriittinen arviointi ja vaihtoehtoisten strategioiden analysointi puuttuivat.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös rakennerahastojen edellisen ohjelmakauden (1994–1999) useimpia menoja koskevat komission jälkiarvioinnit (14). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi toimitetuissa arvioinneissa sekä komission suorittamassa arviointiprosessin valvonnassa useita merkittäviä puutteita ja suositti sen varmistamista, että käytettävissä olevat tiedot ja myönnettävät varat ovat asetettujen tavoitteiden mukaisia, joiden tulisi olla realistisia, ja että arviointien sisältöä ja lähestymistapaa muutettaisiin tietyiltä osin. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös rakennerahastojen edellisen ohjelmakauden (1994–1999) useimpia menoja koskevat komission jälkiarvioinnit (14). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi toimitetuissa arvioinneissa sekä komission suorittamassa arviointiprosessin valvonnassa useita merkittäviä puutteita ja suositti sen varmistamista, että käytettävissä olevat tiedot ja myönnettävät varat ovat asetettujen tavoitteiden mukaisia, joiden tulisi olla realistisia, ja että arviointien sisältöä ja lähestymistapaa muutettaisiin tietyiltä osin.

Väliarviointi ja -tarkistus sekä suoritusvarauksen jakaminen

| 11. | Rakennerahastoasetuksessa säädettiin suunnilleen ohjelmakauden 2000–2006 puolivälissä toteutettavista menettelyistä:






  — | Jäsenvaltioiden oli suoritettava ohjelmien väliarviointi ja toimitettava tulokset komissiolle vuoden 2003 loppuun mennessä (15). |
| --- | --- | --- |

11.

Rakennerahastoasetuksessa säädettiin suunnilleen ohjelmakauden 2000–2006 puolivälissä toteutettavista menettelyistä:

—

Jäsenvaltioiden oli suoritettava ohjelmien väliarviointi ja toimitettava tulokset komissiolle vuoden 2003 loppuun mennessä (15).

| — | Jäsenvaltioiden oli arvioitava samaan päivämäärään mennessä suoritusvarausta kokevien järjestelyiden mukaisesti toimenpideohjelmien suoritustaso (16). |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden oli arvioitava samaan päivämäärään mennessä suoritusvarausta kokevien järjestelyiden mukaisesti toimenpideohjelmien suoritustaso (16).

| — | Komission oli määrä myöntää 31. maaliskuuta 2004 mennessä suoritusvaraus kyseisen jäsenvaltion ehdotuksen perusteella (17). |
| --- | --- |

—

Komission oli määrä myöntää 31. maaliskuuta 2004 mennessä suoritusvaraus kyseisen jäsenvaltion ehdotuksen perusteella (17).

| — | Menosuunnitelmille voitiin tarvittaessa tehdä välitarkistus (18). |
| --- | --- |

—

Menosuunnitelmille voitiin tarvittaessa tehdä välitarkistus (18).

| 12. | Rakennerahastoja koskevan asetuksen mukaan väliarvioinnin tarkoituksena on saada arvio sekä suoritusvarauksen jakamisen että ohjelmien välitarkistusten vaikutuksista. Tämän vuoksi komission oli tarkasteltava, voidaanko väliarviointeja käyttää kyseisiin tarkoituksiin (19). |
| --- | --- |

12.

Rakennerahastoja koskevan asetuksen mukaan väliarvioinnin tarkoituksena on saada arvio sekä suoritusvarauksen jakamisen että ohjelmien välitarkistusten vaikutuksista. Tämän vuoksi komission oli tarkasteltava, voidaanko väliarviointeja käyttää kyseisiin tarkoituksiin (19).

TARKASTUKSEN SISÄLTÖ

| 13. | Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko kyseiset kolme välivaiheen menettelyä toteutettu tehokkaasti ja miten ne vaikuttivat rakennerahastoista suoritettuihin menoihin. |
| --- | --- |

13.

Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko kyseiset kolme välivaiheen menettelyä toteutettu tehokkaasti ja miten ne vaikuttivat rakennerahastoista suoritettuihin menoihin.

| 14. | Tarkastuksen avulla pyrittiin erityisesti saamaan selville:






  — | Voitiinko väliarvioinneilla saada asianmukainen ja hyödyllinen arvio rakennerahastojen menoista? |
| --- | --- | --- |

14.

Tarkastuksen avulla pyrittiin erityisesti saamaan selville:

—

Voitiinko väliarvioinneilla saada asianmukainen ja hyödyllinen arvio rakennerahastojen menoista?

| — | Oliko suoritusvaraus jaettu siten, että sen avulla suositaan tehokkaita ja hyvin hallinnoituja meno-ohjelmia? |
| --- | --- |

—

Oliko suoritusvaraus jaettu siten, että sen avulla suositaan tehokkaita ja hyvin hallinnoituja meno-ohjelmia?

| — | Päivitettiinkö välitarkistuksella painopistealueita ja parannettiinko meno-ohjelmien kohdentamista? |
| --- | --- |

—

Päivitettiinkö välitarkistuksella painopistealueita ja parannettiinko meno-ohjelmien kohdentamista?

| 15. | Tarkastuksessa keskityttiin EAKR:oon ja ESR:oon, jotka ovat rakennerahastojen keskeiset osatekijät. Tarkastuksen aikana tilintarkastustuomioistuin:






  — | tutki näitä kolmea menettelyä koskevat komission suuntaviivat |
| --- | --- | --- |

15.

Tarkastuksessa keskityttiin EAKR:oon ja ESR:oon, jotka ovat rakennerahastojen keskeiset osatekijät. Tarkastuksen aikana tilintarkastustuomioistuin:

—

tutki näitä kolmea menettelyä koskevat komission suuntaviivat

| — | tarkasteli viiden yhteisön tukikehyksen ja 20 toimenpideohjelman/yhtenäisen ohjelma-asiakirjan arviointikertomukset ja ehdotukset suoritusvarauksen ja välitarkistuksen käytöstä (20) |
| --- | --- |

—

tarkasteli viiden yhteisön tukikehyksen ja 20 toimenpideohjelman/yhtenäisen ohjelma-asiakirjan arviointikertomukset ja ehdotukset suoritusvarauksen ja välitarkistuksen käytöstä (20)

| — | tutki komission omaa arviointimenettelyä koskevaa arviointia |
| --- | --- |

—

tutki komission omaa arviointimenettelyä koskevaa arviointia

| — | analysoi suoritusvarauksen jakamista ja välitarkistuksen vaikutusta. |
| --- | --- |

—

analysoi suoritusvarauksen jakamista ja välitarkistuksen vaikutusta.

AIKATAULU

| 16. | Mainitut välivaiheen menettelyt suoritettiin menojen osalta ohjelmakauden 2000–2006 varhaisessa vaiheessa.






  — | Yhteisön talousarviot ovat vuodesta 2000 olleet yhdenmukaisia Berliinissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopimuksen kanssa, jonka mukaan unionin olisi tehtävä ohjelmakaudella 2000–2006 sitoumuksia rakennerahastojen varojen käyttämisestä 195 miljardia euron arvosta. Kuten monivuotisten ohjelmien kohdalla on tyypillistä, maksut – varojen käyttö – ovat kulkeneet sitoumusten jäljessä. |
| --- | --- | --- |

16.

Mainitut välivaiheen menettelyt suoritettiin menojen osalta ohjelmakauden 2000–2006 varhaisessa vaiheessa.

—

Yhteisön talousarviot ovat vuodesta 2000 olleet yhdenmukaisia Berliinissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston sopimuksen kanssa, jonka mukaan unionin olisi tehtävä ohjelmakaudella 2000–2006 sitoumuksia rakennerahastojen varojen käyttämisestä 195 miljardia euron arvosta. Kuten monivuotisten ohjelmien kohdalla on tyypillistä, maksut – varojen käyttö – ovat kulkeneet sitoumusten jäljessä.

| — | Toimenpideohjelmia hyväksyttiin suunniteltua hitaammin (ks. erityiskertomus nro 7/2003, kohdat 18–24): useimmat niistä hyväksyttiin vuonna 2001, jotkin vasta vuonna 2002. |
| --- | --- |

—

Toimenpideohjelmia hyväksyttiin suunniteltua hitaammin (ks. erityiskertomus nro 7/2003, kohdat 18–24): useimmat niistä hyväksyttiin vuonna 2001, jotkin vasta vuonna 2002.

| — | Jäsenvaltioiden ja alueiden ensisijainen huolenaihe vuosina 2000 ja 2001 oli ohjelmakauden 1994–1999 rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanon päättäminen, mikä viivästytti uusien ohjelmien täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden ja alueiden ensisijainen huolenaihe vuosina 2000 ja 2001 oli ohjelmakauden 1994–1999 rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanon päättäminen, mikä viivästytti uusien ohjelmien täytäntöönpanoa.

| — | Koska jäsenvaltioiden oli toimitettava väliarvioinnit vuoden 2003 loppuun mennessä, arvioitsijoiden oli perustettava arvionsa vuoden 2002 lopussa tai viimeistään syksyllä 2003 saatavissa olleisiin tietoihin. |
| --- | --- |

—

Koska jäsenvaltioiden oli toimitettava väliarvioinnit vuoden 2003 loppuun mennessä, arvioitsijoiden oli perustettava arvionsa vuoden 2002 lopussa tai viimeistään syksyllä 2003 saatavissa olleisiin tietoihin.

| 17. | Vuoden 2002 lopussa lähes kaikki Berliinissä kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa sovitut kokonaismenot oli osoitettu ohjelmiin, mutta ainoastaan noin 20 miljardia euroa (noin kymmenesosa kokonaismäärästä) oli käytetty. Vuoden 2003 lopussakin oli käytetty vasta noin 60 miljardia euroa (noin kolmasosa). |
| --- | --- |

17.

Vuoden 2002 lopussa lähes kaikki Berliinissä kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa sovitut kokonaismenot oli osoitettu ohjelmiin, mutta ainoastaan noin 20 miljardia euroa (noin kymmenesosa kokonaismäärästä) oli käytetty. Vuoden 2003 lopussakin oli käytetty vasta noin 60 miljardia euroa (noin kolmasosa).

VÄLIARVIOINNIN ARVIOINTI

| 18. | Kuten kohdassa 8 esitettiin, rakennerahastoja koskevassa asetuksessa itsessään asetetaan väliarvioinnille rajalliset tavoitteet. Komission valmisteluasiakirjassa (valmisteluasiakirja nro 8: Rakennerahastotoimien väliarviointi, 5.12.2000) jäsenvaltioille annettiin väliarviointia varten laajemmat ohjeet ja asetettiin kunnianhimoisemmat päämäärät. Arvioinnin lähtökohtana oli tukimuodon todellisen toimivuuden arviointi sen perusteella, miten merkitsevä se on jatkossa ja kuinka tehokkaasti ja vaikuttavasti sitä pannaan täytäntöön. Asiakirjassa annettiin arvioinnin yhteydessä esitettävät kysymykset ja määriteltiin arviointikertomuksen sisältö (ks. laatikko 3).

  Laatikko 3Väliarvioinnin tehtävät valmisteluasiakirjan nro 8 mukaan





  — | Arvioida, onko yleinen avustusmuoto yhä asianmukainen keino aluetta tai alaa koskevien ongelmien käsittelyyn. |
| --- | --- | --- |

18.

Kuten kohdassa 8 esitettiin, rakennerahastoja koskevassa asetuksessa itsessään asetetaan väliarvioinnille rajalliset tavoitteet. Komission valmisteluasiakirjassa (valmisteluasiakirja nro 8: Rakennerahastotoimien väliarviointi, 5.12.2000) jäsenvaltioille annettiin väliarviointia varten laajemmat ohjeet ja asetettiin kunnianhimoisemmat päämäärät. Arvioinnin lähtökohtana oli tukimuodon todellisen toimivuuden arviointi sen perusteella, miten merkitsevä se on jatkossa ja kuinka tehokkaasti ja vaikuttavasti sitä pannaan täytäntöön. Asiakirjassa annettiin arvioinnin yhteydessä esitettävät kysymykset ja määriteltiin arviointikertomuksen sisältö (ks. laatikko 3).

Laatikko 3Väliarvioinnin tehtävät valmisteluasiakirjan nro 8 mukaan





  —

Arvioida, onko yleinen avustusmuoto yhä asianmukainen keino aluetta tai alaa koskevien ongelmien käsittelyyn.

| — | Tarkastaa, ovatko strategiset toimintalinjat, painopistealueet ja tavoitteet yhtenäiset ja yhä asianmukaiset, kuinka pitkälle näiden tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty ja missä laajuudessa ne voidaan tosiasiassa saavuttaa. |
| --- | --- |

—

Tarkastaa, ovatko strategiset toimintalinjat, painopistealueet ja tavoitteet yhtenäiset ja yhä asianmukaiset, kuinka pitkälle näiden tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty ja missä laajuudessa ne voidaan tosiasiassa saavuttaa.

| — | Arvioida tavoitteiden määrällistä saavuttamista, etenkin sitä, kuinka paljon kyseiset tavoitteet ovat helpottaneet valvontaa ja arviointia. |
| --- | --- |

—

Arvioida tavoitteiden määrällistä saavuttamista, etenkin sitä, kuinka paljon kyseiset tavoitteet ovat helpottaneet valvontaa ja arviointia.

| — | Arvioida, miten pitkälle horisontaalisia toimintalinjoja – varsinkin yhtäläisiä mahdollisuuksia ja ympäristöön liittyviä näkökohtia – on sisällytetty avustusmuotoihin. |
| --- | --- |

—

Arvioida, miten pitkälle horisontaalisia toimintalinjoja – varsinkin yhtäläisiä mahdollisuuksia ja ympäristöön liittyviä näkökohtia – on sisällytetty avustusmuotoihin.

| — | Analysoida täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyvien järjestelyiden asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

—

Analysoida täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyvien järjestelyiden asianmukaisuutta.

| — | Verrata tuloksia suoritusvarauksen osalta sovittuihin indikaattoreihin. |
| --- | --- |

—

Verrata tuloksia suoritusvarauksen osalta sovittuihin indikaattoreihin.

| 19. | Saman valmisteluasiakirjan mukaan arviointiasteikon (ja arvioinnin kustannusten) tulisi vastata ohjelman suuruusluokkaa – esimerkiksi makrotaloudellinen mallintaminen soveltuisi laajoille tavoitteen 1 yhteisön tukikehyksille, mutta ei pienille tavoitteen 2 tai 3 ohjelmille. Arvioinnin kustannukset rahoitettiin osittain EU:n varoin. Arvioinnin lopulliset kustannukset olivat 40 miljoonaa euroa, joten ne jäivät alle 0,1 prosentin rakennerahastojen vuotuisista menoista. (Lisäksi komissiolle aiheutui arviointien käsittelystä hallinnollisia menoja, mutta niiden määrää on vaikea arvioida). |
| --- | --- |

19.

Saman valmisteluasiakirjan mukaan arviointiasteikon (ja arvioinnin kustannusten) tulisi vastata ohjelman suuruusluokkaa – esimerkiksi makrotaloudellinen mallintaminen soveltuisi laajoille tavoitteen 1 yhteisön tukikehyksille, mutta ei pienille tavoitteen 2 tai 3 ohjelmille. Arvioinnin kustannukset rahoitettiin osittain EU:n varoin. Arvioinnin lopulliset kustannukset olivat 40 miljoonaa euroa, joten ne jäivät alle 0,1 prosentin rakennerahastojen vuotuisista menoista. (Lisäksi komissiolle aiheutui arviointien käsittelystä hallinnollisia menoja, mutta niiden määrää on vaikea arvioida).

Arviointien tulokset

| 20. | Lähes kaikkien arviointien perusteella voitiin todeta, että alkuperäinen kehitysstrategia oli edelleen asiaankuuluva, mutta vaikuttavuutta oli liian varhaista arvioida. Komission yhteenvedossa hyödynnettiin komission kertomuksen ”Väliarviointi tavoitteiden 1 ja 2 alueilla: kasvavat arviointivalmiudet” (marraskuu 2004) arviointia koskevia havaintoja. Komission yhteenveto on esitetty laatikossa 4.

  Laatikko 4Arvioitsijoiden vastaukset arviointikysymyksiin





  — | Lähes kaikissa tapauksissa arvioitsijat totesivat, että ohjelmille laaditut strategiat olivat yhä asiaankuuluvia. |
| --- | --- | --- |

20.

Lähes kaikkien arviointien perusteella voitiin todeta, että alkuperäinen kehitysstrategia oli edelleen asiaankuuluva, mutta vaikuttavuutta oli liian varhaista arvioida. Komission yhteenvedossa hyödynnettiin komission kertomuksen ”Väliarviointi tavoitteiden 1 ja 2 alueilla: kasvavat arviointivalmiudet” (marraskuu 2004) arviointia koskevia havaintoja. Komission yhteenveto on esitetty laatikossa 4.

Laatikko 4Arvioitsijoiden vastaukset arviointikysymyksiin





  —

Lähes kaikissa tapauksissa arvioitsijat totesivat, että ohjelmille laaditut strategiat olivat yhä asiaankuuluvia.

| — | Monissa tapauksissa vaikuttavuutta oli liian varhaista arvioida, koska ohjelmat oli käynnistetty myöhässä tai hitaasti. Valvontajärjestelmän yhteydessä havaittiin ongelmia, sillä järjestelmä edellytti usein indikaattoreiden määritelmän ja niiden tavoitteiden tarkistusta. |
| --- | --- |

—

Monissa tapauksissa vaikuttavuutta oli liian varhaista arvioida, koska ohjelmat oli käynnistetty myöhässä tai hitaasti. Valvontajärjestelmän yhteydessä havaittiin ongelmia, sillä järjestelmä edellytti usein indikaattoreiden määritelmän ja niiden tavoitteiden tarkistusta.

| — | Myös vaikutusta oli liian varhaista mitata, vaikka joissakin tapauksissa arvioinneissa suositeltiinkin tavoitteiden tarkistamista aikaisempina täytäntöönpanovuosina saatujen kokemusten perusteella. Laajoja yhteisön tukikehyksiä koskevan makrotaloudellisen mallintamisen osalta annetaan ymmärtää, että ohjelmien yleiset tavoitteet ovat täyttymässä. |
| --- | --- |

—

Myös vaikutusta oli liian varhaista mitata, vaikka joissakin tapauksissa arvioinneissa suositeltiinkin tavoitteiden tarkistamista aikaisempina täytäntöönpanovuosina saatujen kokemusten perusteella. Laajoja yhteisön tukikehyksiä koskevan makrotaloudellisen mallintamisen osalta annetaan ymmärtää, että ohjelmien yleiset tavoitteet ovat täyttymässä.

| — | Tehokkuus määriteltiin useammin rahoituksen käyttönä kuin kustannuksina saavutettuun tuotokseen tai tulokseen nähden. Rahoituksen käyttö on parantunut selvästi (rahaa on käytetty nopeammin kuin aikaisemmin) n + 2-säännön vaatimusten seurauksena. |
| --- | --- |

—

Tehokkuus määriteltiin useammin rahoituksen käyttönä kuin kustannuksina saavutettuun tuotokseen tai tulokseen nähden. Rahoituksen käyttö on parantunut selvästi (rahaa on käytetty nopeammin kuin aikaisemmin) n + 2-säännön vaatimusten seurauksena.

| — | Arviointien perusteella on ryhdyttävä viipymättä asettamaan määrälliset tavoitteet paremmin. |
| --- | --- |

—

Arviointien perusteella on ryhdyttävä viipymättä asettamaan määrälliset tavoitteet paremmin.

| — | Havaittiin, että täytäntöönpanojärjestelmät täyttivät säädetyt vaatimukset ja että ne ovat kohentuneet merkittävästi viime aikoina. |
| --- | --- |

—

Havaittiin, että täytäntöönpanojärjestelmät täyttivät säädetyt vaatimukset ja että ne ovat kohentuneet merkittävästi viime aikoina.

Arviointeja koskeva komission arviointi

| 21. | Jäsenvaltioilla, valvontakomiteoilla ja komissiolla oli kullakin osuutensa arviointien laadun arvioinnissa. Komission yksiköt tutkivat arviointikertomuksia sekä luonnos- että viimeistelyvaiheessa. Komission oli suoritettava tehtävänsä asetuksessa säädettyjä tiukkoja määräaikoja noudattaen ja arvioitava samanaikaisesti noin 400:aa ohjelmaa koskevat arviointikertomukset vuoden 2004 tammikuun ja maaliskuun välisenä aikana. Komissio palkkasi henkilöstönsä lisäksi ulkopuolisia arvioitsijoita saadakseen tehtävän päätökseen määräaikaan mennessä. |
| --- | --- |

21.

Jäsenvaltioilla, valvontakomiteoilla ja komissiolla oli kullakin osuutensa arviointien laadun arvioinnissa. Komission yksiköt tutkivat arviointikertomuksia sekä luonnos- että viimeistelyvaiheessa. Komission oli suoritettava tehtävänsä asetuksessa säädettyjä tiukkoja määräaikoja noudattaen ja arvioitava samanaikaisesti noin 400:aa ohjelmaa koskevat arviointikertomukset vuoden 2004 tammikuun ja maaliskuun välisenä aikana. Komissio palkkasi henkilöstönsä lisäksi ulkopuolisia arvioitsijoita saadakseen tehtävän päätökseen määräaikaan mennessä.

| 22. | Arvioitsijoiden havaintoja koskeva komission katsaus (21) sisältyy kasvavia arviointivalmiuksia koskevaan kertomukseen. Komissio havaitsi, että:






  — | arvioinnit perustuivat yleensä asiaankuuluviin menetelmiin |
| --- | --- | --- |

22.

Arvioitsijoiden havaintoja koskeva komission katsaus (21) sisältyy kasvavia arviointivalmiuksia koskevaan kertomukseen. Komissio havaitsi, että:

—

arvioinnit perustuivat yleensä asiaankuuluviin menetelmiin

| — | huonot seurantajärjestelmät olivat hankaloittaneet monia arviointeja |
| --- | --- |

—

huonot seurantajärjestelmät olivat hankaloittaneet monia arviointeja

| — | ohjelmien tosiasiallisuutta koskevaa perustutkimusta olisi parannettava |
| --- | --- |

—

ohjelmien tosiasiallisuutta koskevaa perustutkimusta olisi parannettava

| — | eräät arvioinnit kärsivät analyysien heikkoudesta tai arviointien perusteella ei useinkaan voitu tehdä riittävästi toimintaan liittyviä päätelmiä tai antaa suosituksia |
| --- | --- |

—

eräät arvioinnit kärsivät analyysien heikkoudesta tai arviointien perusteella ei useinkaan voitu tehdä riittävästi toimintaan liittyviä päätelmiä tai antaa suosituksia

| — | taloudellisen mallintamisen tuloksia, jotka rajoittuivat yleensä laajempiin ohjelmiin, ei voitu vertailla, koska sovelletut lähestymistavat poikkesivat paljon toisistaan |
| --- | --- |

—

taloudellisen mallintamisen tuloksia, jotka rajoittuivat yleensä laajempiin ohjelmiin, ei voitu vertailla, koska sovelletut lähestymistavat poikkesivat paljon toisistaan

| — | eräät arvioitsijat korostivat liikaa rahoituksellista analyysia ja keskittyivät vähemmän ohjelmien saavutuksiin. Tämä johtui osittain valvontatietojen puuttumisesta ja lisäksi siitä, että n + 2-säännön vaatimuksista johtuen rahoituksen käyttöön kiinnitettiin erityisesti huomiota. Tästä syystä suositukset liittyivät uudelleen jaettujen määrärahojen strategisten vaikutusten tarkastelun sijasta pelkästään rahoitukseen (22). |
| --- | --- |

—

eräät arvioitsijat korostivat liikaa rahoituksellista analyysia ja keskittyivät vähemmän ohjelmien saavutuksiin. Tämä johtui osittain valvontatietojen puuttumisesta ja lisäksi siitä, että n + 2-säännön vaatimuksista johtuen rahoituksen käyttöön kiinnitettiin erityisesti huomiota. Tästä syystä suositukset liittyivät uudelleen jaettujen määrärahojen strategisten vaikutusten tarkastelun sijasta pelkästään rahoitukseen (22).

Tilintarkastustuomioistuimen arviointi

| 23. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksessaan useita arvioitsijoiden kohtaamia ongelmia ja yksilöimiä vaikeuksia heidän etsiessään selviä vastauksia siihen, oliko yleinen avustusmuoto edelleen asiaankuuluva kyseessä olevaa aluetta tai alaa koskevien ongelmien käsittelemiseksi ja pystyttiinkö tavoitteet saavuttamaan.






  — | Kaikki arvioitsijat havaitsivat saman ongelman, että arvioinnin ajankohtana varoja oli käytetty vain rajallisesti. |
| --- | --- | --- |

23.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksessaan useita arvioitsijoiden kohtaamia ongelmia ja yksilöimiä vaikeuksia heidän etsiessään selviä vastauksia siihen, oliko yleinen avustusmuoto edelleen asiaankuuluva kyseessä olevaa aluetta tai alaa koskevien ongelmien käsittelemiseksi ja pystyttiinkö tavoitteet saavuttamaan.

—

Kaikki arvioitsijat havaitsivat saman ongelman, että arvioinnin ajankohtana varoja oli käytetty vain rajallisesti.

| — | Lähes puolet tilintarkastustuomioistuimen tutkimien ohjelmien arvioitsijoista havaitsi huolestuttavia seikkoja, jotka liittyivät konkreettisiin kehittämistarpeisiin; lisäksi he ehdottivat tiettyjen, erityisesti Lissabonissa ja Göteborgissa vahvistettuihin strategioihin liittyvien politiikan alojen voimakkaampaa painottamista. |
| --- | --- |

—

Lähes puolet tilintarkastustuomioistuimen tutkimien ohjelmien arvioitsijoista havaitsi huolestuttavia seikkoja, jotka liittyivät konkreettisiin kehittämistarpeisiin; lisäksi he ehdottivat tiettyjen, erityisesti Lissabonissa ja Göteborgissa vahvistettuihin strategioihin liittyvien politiikan alojen voimakkaampaa painottamista.

| — | Eräät arvioitsijat kiinnittivät huomiota arvioinnille ominaisiin ongelmiin, kuten siihen, että tienrakentamiseen tehtyjen lisäinvestointien vaikutusta on vaikea mitata tai että ESR:n tukitoimen vaikutusta nettomääräiseen työllisyyteen on vaikea todeta. Esimerkiksi saksalainen arvioitsija totesi teihin suunnattujen investointien osalta, että lisäinvestointien tekeminen hyviin olemassa oleviin infrastruktuureihin saattaisi johtaa jopa hitaampaan kasvuun kuin investointien tekemättä jättäminen (23). Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin ohjelmien arvioitsijat totesivat, että ESR:n työllisyysvaikutusta tutkittaessa ainoastaan uusien työpaikkojen bruttomäärää voitiin seurata. |
| --- | --- |

—

Eräät arvioitsijat kiinnittivät huomiota arvioinnille ominaisiin ongelmiin, kuten siihen, että tienrakentamiseen tehtyjen lisäinvestointien vaikutusta on vaikea mitata tai että ESR:n tukitoimen vaikutusta nettomääräiseen työllisyyteen on vaikea todeta. Esimerkiksi saksalainen arvioitsija totesi teihin suunnattujen investointien osalta, että lisäinvestointien tekeminen hyviin olemassa oleviin infrastruktuureihin saattaisi johtaa jopa hitaampaan kasvuun kuin investointien tekemättä jättäminen (23). Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin ohjelmien arvioitsijat totesivat, että ESR:n työllisyysvaikutusta tutkittaessa ainoastaan uusien työpaikkojen bruttomäärää voitiin seurata.

| 24. | Komission kertomuksessa ”Kasvavat arviointivalmiudet” näihin ongelmiin ja vaikeuksiin kiinnitettiin vähemmän huomiota kuin myönteisempiin arviointituloksiin. |
| --- | --- |

24.

Komission kertomuksessa ”Kasvavat arviointivalmiudet” näihin ongelmiin ja vaikeuksiin kiinnitettiin vähemmän huomiota kuin myönteisempiin arviointituloksiin.

| 25. | Eräät arvioitsijat havaitsivat myös merkittäviä ongelmia ohjelmien toiminnassa. Esimerkkeinä mainittakoon:






  — | Yrityksille suunnattua rahoitustukea koskevan Italian Ponsil-toimenpideohjelman arvioitsija arvioi nollavaikutuksen (24) osuudeksi 50 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

25.

Eräät arvioitsijat havaitsivat myös merkittäviä ongelmia ohjelmien toiminnassa. Esimerkkeinä mainittakoon:

—

Yrityksille suunnattua rahoitustukea koskevan Italian Ponsil-toimenpideohjelman arvioitsija arvioi nollavaikutuksen (24) osuudeksi 50 prosenttia.

| — | Yhdistyneessä kuningaskunnassa arvioitsijat huomasivat, että ohjelmassa saavutettu edistys, joka koski aikaisemmin työmarkkinoiden ulkopuolella olleiden henkilöiden huomattavan nettomääräisen työmarkkinoille siirtymisen turvaamista, oli erittäin vaatimatonta, ja totesivat, että taipumuksena oli lujittaa ESR:n tuella olemassa olevaa yritysharjoittelua sellaisissa yrityksissä, joissa pätevät henkilöt saivat yleensä enemmän koulutusta. Kertomuksessa kuitenkin todettiin lisäksi, että ohjelmalla oli onnistuttu poikkeuksellisen hyvin auttamaan kaikkein epäsuotuisimmassa asemassa olevia henkilöitä löytämään töitä. |
| --- | --- |

—

Yhdistyneessä kuningaskunnassa arvioitsijat huomasivat, että ohjelmassa saavutettu edistys, joka koski aikaisemmin työmarkkinoiden ulkopuolella olleiden henkilöiden huomattavan nettomääräisen työmarkkinoille siirtymisen turvaamista, oli erittäin vaatimatonta, ja totesivat, että taipumuksena oli lujittaa ESR:n tuella olemassa olevaa yritysharjoittelua sellaisissa yrityksissä, joissa pätevät henkilöt saivat yleensä enemmän koulutusta. Kertomuksessa kuitenkin todettiin lisäksi, että ohjelmalla oli onnistuttu poikkeuksellisen hyvin auttamaan kaikkein epäsuotuisimmassa asemassa olevia henkilöitä löytämään töitä.

| — | Itävallan Burgenlandin toimenpideohjelman arvioitsijat panivat merkille, että n + 2-sääntö kannusti pikemminkin määrärahojen mittavampaan käyttöön kuin niiden vaikuttavaan kohdentamiseen. |
| --- | --- |

—

Itävallan Burgenlandin toimenpideohjelman arvioitsijat panivat merkille, että n + 2-sääntö kannusti pikemminkin määrärahojen mittavampaan käyttöön kuin niiden vaikuttavaan kohdentamiseen.

| — | Tapauksissa, joissa arvioitsijat käyttivät makrotaloudellista mallia (Saksassa, Espanjassa, Portugalissa ja Italiassa), arviot varojen vaikutuksesta (erityisesti BKT:n kasvusta) olivat ennakkoarviointiin verrattuna usein huomattavasti pienemmät, mikä saattaa viitata siihen, että ohjelmien tavoitteiden saavuttaminen oli epätodennäköistä. |
| --- | --- |

—

Tapauksissa, joissa arvioitsijat käyttivät makrotaloudellista mallia (Saksassa, Espanjassa, Portugalissa ja Italiassa), arviot varojen vaikutuksesta (erityisesti BKT:n kasvusta) olivat ennakkoarviointiin verrattuna usein huomattavasti pienemmät, mikä saattaa viitata siihen, että ohjelmien tavoitteiden saavuttaminen oli epätodennäköistä.

| — | Yhteensä 25 valitusta yhteisön tukikehyksestä, toimenpideohjelmasta ja yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta yli puolessa väliarvioinneista havaittiin puutteita hankkeiden valinnassa ja horisontaalisten periaatteiden – kuten ympäristöasioiden, yhtäläisten mahdollisuuksien ja tietoyhteiskunnan – sisällyttämisessä tukitoimiin. Monissa tapauksissa arvioinneissa kuitenkin pelkästään kuvailtiin puutteita antamatta toimintaan liittyviä suosituksia. |
| --- | --- |

—

Yhteensä 25 valitusta yhteisön tukikehyksestä, toimenpideohjelmasta ja yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta yli puolessa väliarvioinneista havaittiin puutteita hankkeiden valinnassa ja horisontaalisten periaatteiden – kuten ympäristöasioiden, yhtäläisten mahdollisuuksien ja tietoyhteiskunnan – sisällyttämisessä tukitoimiin. Monissa tapauksissa arvioinneissa kuitenkin pelkästään kuvailtiin puutteita antamatta toimintaan liittyviä suosituksia.

| 26. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus vahvisti kuitenkin joiltakin osin komission analyysin. Arvioitsijat vastasivat valmisteluasiakirjassa nro 8 laadittuihin kysymyksiin ja pyrkivät arvioimaan yhteisön tukikehysten ja toimenpideohjelmien mukaisten strategioiden yhdenmukaisuutta ja soveltuvuutta (useimmiten arvioimalla uudelleen sosiaalisia ja taloudellisia tekijöitä ja laatimalla tarkistettuja analyyseja ohjelmien vahvuuksista, heikkouksista, mahdollisuuksista ja uhkista). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että täytäntöönpanoa oli arvioitu vaikuttavuutta, tehokkuutta ja vaikutusta karkeammin:






  — | Arvioinneissa oli tehty selkeä arvio toimenpideohjelmien ja yhteisön tukikehysten edistymisestä käytännön toteutuksen ja rahoituksen osalta. |
| --- | --- | --- |

26.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus vahvisti kuitenkin joiltakin osin komission analyysin. Arvioitsijat vastasivat valmisteluasiakirjassa nro 8 laadittuihin kysymyksiin ja pyrkivät arvioimaan yhteisön tukikehysten ja toimenpideohjelmien mukaisten strategioiden yhdenmukaisuutta ja soveltuvuutta (useimmiten arvioimalla uudelleen sosiaalisia ja taloudellisia tekijöitä ja laatimalla tarkistettuja analyyseja ohjelmien vahvuuksista, heikkouksista, mahdollisuuksista ja uhkista). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että täytäntöönpanoa oli arvioitu vaikuttavuutta, tehokkuutta ja vaikutusta karkeammin:

—

Arvioinneissa oli tehty selkeä arvio toimenpideohjelmien ja yhteisön tukikehysten edistymisestä käytännön toteutuksen ja rahoituksen osalta.

| — | Toisaalta arvioita vaikuttavuudesta ja seurauksista oli toisinaan jätetty tekemättä kokonaan tai tehty vain osittain (esimerkiksi luodut bruttotyöpaikat oli EAKR:n ja ESR:n toimenpiteiden osalta lähes aina ilmaistu työllisyysvaikutuksena). |
| --- | --- |

—

Toisaalta arvioita vaikuttavuudesta ja seurauksista oli toisinaan jätetty tekemättä kokonaan tai tehty vain osittain (esimerkiksi luodut bruttotyöpaikat oli EAKR:n ja ESR:n toimenpiteiden osalta lähes aina ilmaistu työllisyysvaikutuksena).

| — | Nollavaikutus ja korvausvaikutukset oli otettu vain harvoin huomioon, eikä näitä vaikutuksia pyritty kovinkaan usein suoraan arvioimaan. |
| --- | --- |

—

Nollavaikutus ja korvausvaikutukset oli otettu vain harvoin huomioon, eikä näitä vaikutuksia pyritty kovinkaan usein suoraan arvioimaan.

| — | Tehokkuuden analysointi jätettiin joissakin tapauksissa tekemättä eikä tapauksissa, joissa analyysi tehtiin, yksilöity päätelmiä tai arviointikriteereitä tai esitetty politiikkaa koskevia suosituksia. |
| --- | --- |

—

Tehokkuuden analysointi jätettiin joissakin tapauksissa tekemättä eikä tapauksissa, joissa analyysi tehtiin, yksilöity päätelmiä tai arviointikriteereitä tai esitetty politiikkaa koskevia suosituksia.

| — | Joissakin tapauksissa strategian pätevyyttä ei ollut otettu asiaankuuluvasti huomioon. |
| --- | --- |

—

Joissakin tapauksissa strategian pätevyyttä ei ollut otettu asiaankuuluvasti huomioon.

| 27. | Tilintarkastustuomioistuimen yleinen arvio on, että arviointimenettelyssä oli tarkastettu, miten ohjelmissa oli saavutettu edistystä, ja todettu, että täytäntöönpanojärjestelmät olivat parantuneet rakennerahastojen edelliseen ohjelmakauteen verrattuna. Toisaalta seurannassa oli merkittäviä puutteita ja vaikuttavuutta – ja erityisesti ohjelmien vaikutusta – oli usein liian varhaista arvioida. |
| --- | --- |

27.

Tilintarkastustuomioistuimen yleinen arvio on, että arviointimenettelyssä oli tarkastettu, miten ohjelmissa oli saavutettu edistystä, ja todettu, että täytäntöönpanojärjestelmät olivat parantuneet rakennerahastojen edelliseen ohjelmakauteen verrattuna. Toisaalta seurannassa oli merkittäviä puutteita ja vaikuttavuutta – ja erityisesti ohjelmien vaikutusta – oli usein liian varhaista arvioida.

SUORITUSVARAUKSEN JAKAMINEN

| 28. | Asetuksessa vahvistettiin alusta alkaen rajallinen määrä määrällisesti ilmaistuja indikaattoreita. Komissio antoi vuonna 1999 laatimassaan valmisteluasiakirjassa (25) jäsenvaltioille suuntaviivat ohjelmien arvioimiseksi suoritusvarauksen jakamista koskevan kolmen kriteerin – vaikuttavuus, hallinnoinnin laatu ja rahoituksen täytäntöönpano – perusteella. Suorituksen arvioinnin oli tarkoitus perustua sellaisiin valvonnan indikaattoreihin, joilla mitataan välivaiheen tuloksia erityisiin lähtötason tavoitteisiin nähden. |
| --- | --- |

28.

Asetuksessa vahvistettiin alusta alkaen rajallinen määrä määrällisesti ilmaistuja indikaattoreita. Komissio antoi vuonna 1999 laatimassaan valmisteluasiakirjassa (25) jäsenvaltioille suuntaviivat ohjelmien arvioimiseksi suoritusvarauksen jakamista koskevan kolmen kriteerin – vaikuttavuus, hallinnoinnin laatu ja rahoituksen täytäntöönpano – perusteella. Suorituksen arvioinnin oli tarkoitus perustua sellaisiin valvonnan indikaattoreihin, joilla mitataan välivaiheen tuloksia erityisiin lähtötason tavoitteisiin nähden.

| 29. | Komission valmisteluasiakirjassa annettiin esimerkkejä indikaattoreista (26), joita on otettava huomioon suoritusta tarkistettaessa.
  Vaikuttavuutta koskevat indikaattorit:






  — | tuotoksia, joiden arvo on vähintään puolet ohjelman arvosta, |
| --- | --- | --- |

29.

Komission valmisteluasiakirjassa annettiin esimerkkejä indikaattoreista (26), joita on otettava huomioon suoritusta tarkistettaessa.

Vaikuttavuutta koskevat indikaattorit:

—

tuotoksia, joiden arvo on vähintään puolet ohjelman arvosta,

| — | todellisten ja suunniteltujen työllisyystulosten vertailu (luodut tai säilyneet väliaikaiset/vakituiset työpaikat) tai kohderyhmien työllistyvyys. |
| --- | --- |

—

todellisten ja suunniteltujen työllisyystulosten vertailu (luodut tai säilyneet väliaikaiset/vakituiset työpaikat) tai kohderyhmien työllistyvyys.

Hallinnointia koskevat indikaattorit:

| — | neljänlaisia indikaattoreita, joilla mitataan seurantaa, varainhoidon valvontaa, hankkeiden valintaa ja arviointijärjestelmiä. |
| --- | --- |

—

neljänlaisia indikaattoreita, joilla mitataan seurantaa, varainhoidon valvontaa, hankkeiden valintaa ja arviointijärjestelmiä.

Rahoitusta koskevien suoritusten indikaattorit:

| — | yksityisen rahoituksen käyttöaste ja osuus. |
| --- | --- |

—

yksityisen rahoituksen käyttöaste ja osuus.

Jäsenvaltioiden tekemät arvioinnit ja suoritusvarauksen jakaminen

| 30. | Jäsenvaltioilta edellytettiin suorituksen arviointia kun vasta noin 20 prosenttia menoista oli toteutettu. Eräät arvioitsijat kiinnittivät tähän ongelmaan huomiota. Esimerkiksi Italian arvioitsija pani merkille, että vaikuttavuutta oli liian varhaista analysoida yleisellä tasolla. Ohjelmien painopistealueiden täytäntöönpanon aikatauluissa oli kuitenkin merkittäviä eroja. Tilintarkastustuomioistuimen tutkimien ohjelmien menojen käyttö oli yleisesti ottaen fyysisten infrastruktuurien osalta täytäntöönpanon puolivälissä nopeampaa kuin eräiden Lissabonin ja Göteborgin tavoitteisiin liittyvien painopistealueiden ja toimenpiteiden. |
| --- | --- |

30.

Jäsenvaltioilta edellytettiin suorituksen arviointia kun vasta noin 20 prosenttia menoista oli toteutettu. Eräät arvioitsijat kiinnittivät tähän ongelmaan huomiota. Esimerkiksi Italian arvioitsija pani merkille, että vaikuttavuutta oli liian varhaista analysoida yleisellä tasolla. Ohjelmien painopistealueiden täytäntöönpanon aikatauluissa oli kuitenkin merkittäviä eroja. Tilintarkastustuomioistuimen tutkimien ohjelmien menojen käyttö oli yleisesti ottaen fyysisten infrastruktuurien osalta täytäntöönpanon puolivälissä nopeampaa kuin eräiden Lissabonin ja Göteborgin tavoitteisiin liittyvien painopistealueiden ja toimenpiteiden.

| 31. | Jäsenvaltiot pyrkivät arvioimaan suoritusta indikaattoreiden avulla, vaikka ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmien ennakkoarvioinneissa laadittujen eräiden indikaattoreiden rajoitukset haittasivat arvioinnin toteuttamista. Esimerkiksi Saksan ja Italian ohjelmien vaikuttavuutta valvottiin ainoastaan tuotosindikaattoreiden avulla (27). |
| --- | --- |

31.

Jäsenvaltiot pyrkivät arvioimaan suoritusta indikaattoreiden avulla, vaikka ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmien ennakkoarvioinneissa laadittujen eräiden indikaattoreiden rajoitukset haittasivat arvioinnin toteuttamista. Esimerkiksi Saksan ja Italian ohjelmien vaikuttavuutta valvottiin ainoastaan tuotosindikaattoreiden avulla (27).

| 32. | Suoritusvarauksen jakamista koskevat jäsenvaltioiden ehdotukset perustuivat kohdassa 29 lueteltuihin kriteereihin. Espanjan, Portugalin ja Irlannin kohdalla jäsenvaltiot arvioivat yhteisön tukikehyksen osalta suorituksen jopa useampien indikaattoreiden avulla kuin komissio oli suositellut. |
| --- | --- |

32.

Suoritusvarauksen jakamista koskevat jäsenvaltioiden ehdotukset perustuivat kohdassa 29 lueteltuihin kriteereihin. Espanjan, Portugalin ja Irlannin kohdalla jäsenvaltiot arvioivat yhteisön tukikehyksen osalta suorituksen jopa useampien indikaattoreiden avulla kuin komissio oli suositellut.

| 33. | Suoritusvarauksen jakamista koskevia jäsenvaltioiden ehdotuksia haittasi kuitenkin merkittävästi EU:n varojen mahdollisimman suuren käytön tarve. Komissio itse korosti varojen käytön merkitystä. Esimerkiksi aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitean jäsenille 16. lokakuuta 2003 laaditussa komission tiedotteessa ”Valmistautuminen suoritusvarauksesta jakamiseen”, joka annettiin tiedoksi myös jäsenvaltioille, tuotiin esiin seuraavaa: komissio aikoo kiinnittää erityistä huomiota varojen käyttöön (mikäli n + 2-säännön soveltamisesta aiheutuu merkittäviä tappioita) ja väliarvioinnin laatuun (28). Joitakin esimerkkejä varojen käytön maksimoinnista:






  — | Saksan liikennealan toimenpideohjelmassa pyrittiin käyttämään suunnilleen yhtä paljon varoja maanteihin ja rautateihin. Varojen käyttöön liittyvistä syistä suoritusvaraus ehdotettiin kuitenkin jaettavaksi kokonaisuudessaan maanteiden rakentamiseen. Hallintoviranomainen totesi toimittaessaan ehdotusta komissiolle, että suoritusvarausta ei käytetty ympäristö- ja liikennepolitiikkojen tavoitteiden mukaisesti, vaan varojen käytössä todetun edistymisen mukaan. |
| --- | --- | --- |

33.

Suoritusvarauksen jakamista koskevia jäsenvaltioiden ehdotuksia haittasi kuitenkin merkittävästi EU:n varojen mahdollisimman suuren käytön tarve. Komissio itse korosti varojen käytön merkitystä. Esimerkiksi aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjärjestelyn komitean jäsenille 16. lokakuuta 2003 laaditussa komission tiedotteessa ”Valmistautuminen suoritusvarauksesta jakamiseen”, joka annettiin tiedoksi myös jäsenvaltioille, tuotiin esiin seuraavaa: komissio aikoo kiinnittää erityistä huomiota varojen käyttöön (mikäli n + 2-säännön soveltamisesta aiheutuu merkittäviä tappioita) ja väliarvioinnin laatuun (28). Joitakin esimerkkejä varojen käytön maksimoinnista:

—

Saksan liikennealan toimenpideohjelmassa pyrittiin käyttämään suunnilleen yhtä paljon varoja maanteihin ja rautateihin. Varojen käyttöön liittyvistä syistä suoritusvaraus ehdotettiin kuitenkin jaettavaksi kokonaisuudessaan maanteiden rakentamiseen. Hallintoviranomainen totesi toimittaessaan ehdotusta komissiolle, että suoritusvarausta ei käytetty ympäristö- ja liikennepolitiikkojen tavoitteiden mukaisesti, vaan varojen käytössä todetun edistymisen mukaan.

| — | Reunionia koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja: eräille ympäristöön ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyville toimenpiteille ei jaettu suoritusvarauksesta yhtään varoja. Hallintoviranomainen korostikin, että joissakin tapauksissa eräitä yhteisön tavoitteita ja varojen käytön tarvetta oli vaikeata sovittaa yhteen. |
| --- | --- |

—

Reunionia koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja: eräille ympäristöön ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyville toimenpiteille ei jaettu suoritusvarauksesta yhtään varoja. Hallintoviranomainen korostikin, että joissakin tapauksissa eräitä yhteisön tavoitteita ja varojen käytön tarvetta oli vaikeata sovittaa yhteen.

| — | Saksan Brandenburgia koskevasta ehdotuksesta, joka oli tehty pääasiassa varojen käytön analysoinnin perusteella, oli jätetty ympäristöä koskevat investointitoimenpiteet ottamatta huomioon varauksen jakamisesta. Varoja oli jaettu eniten liikenneinfrastruktuurille. Ohjelman arvioitsijat totesivat myös, että komission indikaattorit perustuivat pikemminkin varojen käyttöön kuin vaikuttavuuteen. |
| --- | --- |

—

Saksan Brandenburgia koskevasta ehdotuksesta, joka oli tehty pääasiassa varojen käytön analysoinnin perusteella, oli jätetty ympäristöä koskevat investointitoimenpiteet ottamatta huomioon varauksen jakamisesta. Varoja oli jaettu eniten liikenneinfrastruktuurille. Ohjelman arvioitsijat totesivat myös, että komission indikaattorit perustuivat pikemminkin varojen käyttöön kuin vaikuttavuuteen.

| 34. | Suoritusvarauksesta jaettiin lisäksi useissa tapauksissa varoja yksinomaan EAKR:lle, pääasiassa varojen käytön perusteella, esimerkiksi Saksassa (Sachsenin toimenpideohjelma), Irlannissa (kaikkien Irlannin toimenpideohjelmien suoritusvaraus jaettiin kokonaan yhdelle EAKR:sta rahoitetulle ohjelmalle), Italiassa (”Sviluppo Imprenditoriale Locale” -toimenpideohjelma) ja eräiden Itävallassa, Saksassa, Ranskassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettujen, tavoitteeseen 2 kuuluvien toimenpideohjelmien kohdalla. |
| --- | --- |

34.

Suoritusvarauksesta jaettiin lisäksi useissa tapauksissa varoja yksinomaan EAKR:lle, pääasiassa varojen käytön perusteella, esimerkiksi Saksassa (Sachsenin toimenpideohjelma), Irlannissa (kaikkien Irlannin toimenpideohjelmien suoritusvaraus jaettiin kokonaan yhdelle EAKR:sta rahoitetulle ohjelmalle), Italiassa (”Sviluppo Imprenditoriale Locale” -toimenpideohjelma) ja eräiden Itävallassa, Saksassa, Ranskassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettujen, tavoitteeseen 2 kuuluvien toimenpideohjelmien kohdalla.

| 35. | Suoritusvarauksen jakamisen aikataulu oli tiukka. Ehdotukset vastaanotettiin tammikuussa 2004, ja sopimukset oli periaatteessa hyväksyttävä helmikuun alkuun mennessä. |
| --- | --- |

35.

Suoritusvarauksen jakamisen aikataulu oli tiukka. Ehdotukset vastaanotettiin tammikuussa 2004, ja sopimukset oli periaatteessa hyväksyttävä helmikuun alkuun mennessä.

| 36. | Suoritusvarausta käytettiin jonkin verran varojen jakamiseen ohjelmille sen perusteella, mikä oli hallinnoinnin vaikuttavuus ja laatu. Suoritusvarausta käytettiin ensi sijassa kuitenkin menojen käytön maksimointiin eikä menojen käytön keskittämiseen sellaisiin toimiin, jotka oli arvioitu erityisen vaikuttaviksi. |
| --- | --- |

36.

Suoritusvarausta käytettiin jonkin verran varojen jakamiseen ohjelmille sen perusteella, mikä oli hallinnoinnin vaikuttavuus ja laatu. Suoritusvarausta käytettiin ensi sijassa kuitenkin menojen käytön maksimointiin eikä menojen käytön keskittämiseen sellaisiin toimiin, jotka oli arvioitu erityisen vaikuttaviksi.

VÄLITARKISTUKSEN VAIKUTUS

| 37. | Rakennerahastojen ohjelmakauden 2000–2006 uudistus muutti ja lujitti rahastojen tavoitteita. Tarkoituksena oli edistää kasvua ja työllisyyttä toisistaan riippuvaiset talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkojen tavoitteet huomioon ottaen ja yhdistäen (29). Rahastoista suoritetuissa menoissa oli otettava huomioon etenkin uudet teknologiat ja innovaatiot, tutkimus, tietoyhteiskunta, energian puhdas ja tehokas käyttö (uusiutuva energia mukaan lukien), parempi ympäristönsuojelu, yhteiskunnallinen sopeuttaminen ja elinikäinen oppiminen. |
| --- | --- |

37.

Rakennerahastojen ohjelmakauden 2000–2006 uudistus muutti ja lujitti rahastojen tavoitteita. Tarkoituksena oli edistää kasvua ja työllisyyttä toisistaan riippuvaiset talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikkojen tavoitteet huomioon ottaen ja yhdistäen (29). Rahastoista suoritetuissa menoissa oli otettava huomioon etenkin uudet teknologiat ja innovaatiot, tutkimus, tietoyhteiskunta, energian puhdas ja tehokas käyttö (uusiutuva energia mukaan lukien), parempi ympäristönsuojelu, yhteiskunnallinen sopeuttaminen ja elinikäinen oppiminen.

| 38. | Suoritusvarauksen jakamisessa ja välitarkistuksen seurauksena tehtävässä varojen siirrossa oli otettava huomioon ohjelmatyötä koskevissa komission suuntaviivoissa annetut ohjelmatyön periaatteet (30). Komissio antoi kuitenkin ohjelmatyön tarkistetut suuntaviivat vasta elokuussa 2003. Tämä oli useimmille jäsenvaltioille ja alueille liian myöhäistä, jotta ne olisivat voineet ottaa tarkistetut suuntaviivat huomioon välitarkistuksissaan. Toisaalta tarkistetut suuntaviivat koskivat ainoastaan eräitä alkuperäisten suuntaviivojen laadullisia muutoksia, jotka liittyivät esimerkiksi Lissabonin strategian konsolidointiin, liikennealaan (painopisteenä intermodaalisuus, siirto tieliikenteestä rautatie- ja vesiliikenteeseen) ja energiaan. |
| --- | --- |

38.

Suoritusvarauksen jakamisessa ja välitarkistuksen seurauksena tehtävässä varojen siirrossa oli otettava huomioon ohjelmatyötä koskevissa komission suuntaviivoissa annetut ohjelmatyön periaatteet (30). Komissio antoi kuitenkin ohjelmatyön tarkistetut suuntaviivat vasta elokuussa 2003. Tämä oli useimmille jäsenvaltioille ja alueille liian myöhäistä, jotta ne olisivat voineet ottaa tarkistetut suuntaviivat huomioon välitarkistuksissaan. Toisaalta tarkistetut suuntaviivat koskivat ainoastaan eräitä alkuperäisten suuntaviivojen laadullisia muutoksia, jotka liittyivät esimerkiksi Lissabonin strategian konsolidointiin, liikennealaan (painopisteenä intermodaalisuus, siirto tieliikenteestä rautatie- ja vesiliikenteeseen) ja energiaan.

| 39. | Suoritusvarauksesta jakamisen seurauksena kaikki toimenpideohjelmat ja yhteisön tukikehykset oli tarkistettava. Tästä johtuen jokainen ohjelma oli mukautettava samanlaisen prosessin avulla kuin alustavan ohjelmatyön aikana. Prosessiin kuului myös asiaankuuluvien komission pääosastojen kuuleminen ja ohjelman virallinen hyväksyminen komissiossa. |
| --- | --- |

39.

Suoritusvarauksesta jakamisen seurauksena kaikki toimenpideohjelmat ja yhteisön tukikehykset oli tarkistettava. Tästä johtuen jokainen ohjelma oli mukautettava samanlaisen prosessin avulla kuin alustavan ohjelmatyön aikana. Prosessiin kuului myös asiaankuuluvien komission pääosastojen kuuleminen ja ohjelman virallinen hyväksyminen komissiossa.

| 40. | Jäsenvaltioiden oli tarkistettava toimenpideohjelmia tai yhteisön tukikehyksiä ainoastaan, jos suoritusvarauksesta jaettiin varoja. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 25 toimenpideohjelmasta ja yhteisön tukikehyksestä 15 tapausta tarkistettiin muista syistä. |
| --- | --- |

40.

Jäsenvaltioiden oli tarkistettava toimenpideohjelmia tai yhteisön tukikehyksiä ainoastaan, jos suoritusvarauksesta jaettiin varoja. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 25 toimenpideohjelmasta ja yhteisön tukikehyksestä 15 tapausta tarkistettiin muista syistä.

| 41. | Välitarkistusten ansiosta EU:n politiikkojen painopistealueet tai muutokset otettiin toimenpideohjelmissa usein aiempaa paremmin huomioon. Joissakin tapauksissa suoritusindikaattorit parantuivat ja hallintorakenteisiin tehtiin muutoksia. Tämäntyyppisiä muutoksia tehtiin esimerkiksi Irlannissa, Portugalissa ja Italiassa. |
| --- | --- |

41.

Välitarkistusten ansiosta EU:n politiikkojen painopistealueet tai muutokset otettiin toimenpideohjelmissa usein aiempaa paremmin huomioon. Joissakin tapauksissa suoritusindikaattorit parantuivat ja hallintorakenteisiin tehtiin muutoksia. Tämäntyyppisiä muutoksia tehtiin esimerkiksi Irlannissa, Portugalissa ja Italiassa.

| 42. | Kuten suoritusvarauksen osalta jo todettiin, etusijalle asetettiin kuitenkin toimet, joihin voitiin käyttää rahaa, kuten esimerkiksi seuraaviin tapauksiin:






  — | Burgenlandin (Itävalta) yhtenäinen ohjelma-asiakirja: suurimmat muutokset olivat tutkimukseen, teknologiaan ja kehittämiseen sekä maisemapiirteiden säilyttämiseen suunniteltujen menojen vähentäminen varojen käyttöön liittyvien ongelmien vuoksi. |
| --- | --- | --- |

42.

Kuten suoritusvarauksen osalta jo todettiin, etusijalle asetettiin kuitenkin toimet, joihin voitiin käyttää rahaa, kuten esimerkiksi seuraaviin tapauksiin:

—

Burgenlandin (Itävalta) yhtenäinen ohjelma-asiakirja: suurimmat muutokset olivat tutkimukseen, teknologiaan ja kehittämiseen sekä maisemapiirteiden säilyttämiseen suunniteltujen menojen vähentäminen varojen käyttöön liittyvien ongelmien vuoksi.

| — | Hainaut'n (Belgia) yhtenäinen ohjelma-asiakirja: varojen käytöllä oli suuri merkitys, esimerkiksi ”ympäristön hallinnointiin” suunniteltuja menoja vähennettiin merkittävästi, koska varojen käyttö oli vähäistä; ne muutettiin teollisuusalueiden kunnostamiseen tarkoitetuiksi tuiksi. |
| --- | --- |

—

Hainaut'n (Belgia) yhtenäinen ohjelma-asiakirja: varojen käytöllä oli suuri merkitys, esimerkiksi ”ympäristön hallinnointiin” suunniteltuja menoja vähennettiin merkittävästi, koska varojen käyttö oli vähäistä; ne muutettiin teollisuusalueiden kunnostamiseen tarkoitetuiksi tuiksi.

| — | Brandenburgin (Saksa) toimenpideohjelma: ympäristötoimenpiteiden suunniteltuja menoja vähennettiin huomattavasti, uusiutuvia energiamuotoja koskeva toimenpide hylättiin. |
| --- | --- |

—

Brandenburgin (Saksa) toimenpideohjelma: ympäristötoimenpiteiden suunniteltuja menoja vähennettiin huomattavasti, uusiutuvia energiamuotoja koskeva toimenpide hylättiin.

| — | Liikenteen toimenpideohjelma (Saksa): suoritusvarauksesta jakaminen ainoastaan maantiehankkeille muutti olennaisesti maanteille ja rautateille osoitettujen menojen välistä suhdetta. |
| --- | --- |

—

Liikenteen toimenpideohjelma (Saksa): suoritusvarauksesta jakaminen ainoastaan maantiehankkeille muutti olennaisesti maanteille ja rautateille osoitettujen menojen välistä suhdetta.

| — | Calabrian toimenpideohjelma: merkittävä osa tarkistetusta ohjelmasta koskee ”yhteensopivia” hankkeita. Ne ovat julkisia hankkeita, joita oli rahoitettu kansallisista varoista jo ennen nykyistä ohjelmakautta eikä niitä ole mainittu alkuperäisessä ohjelmassa. Kyseistä lähestymistapaa sovellettiin lähinnä määrärahojen vapauttamisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

—

Calabrian toimenpideohjelma: merkittävä osa tarkistetusta ohjelmasta koskee ”yhteensopivia” hankkeita. Ne ovat julkisia hankkeita, joita oli rahoitettu kansallisista varoista jo ennen nykyistä ohjelmakautta eikä niitä ole mainittu alkuperäisessä ohjelmassa. Kyseistä lähestymistapaa sovellettiin lähinnä määrärahojen vapauttamisen välttämiseksi.

| — | Italiaa koskeva yhteisön tukikehys, Etelä- ja Itä-Irlantia koskeva toimenpideohjelma: rahoitussuunnitelmia muutettiin olennaisesti, koska alun perin tarkoitettua yksityistä rahoitusta vähennettiin (Italiaa koskevaa yhteisön tukikehystä 95 prosenttia, Etelä- ja Itä-Irlantia koskevaa toimenpideohjelmaa 70 prosenttia) ja se korvattiin osittain kansallisin julkisin varoin. Tämän tuloksena kansallisesti rahoitettuja menoja saatiin lisättyä ja vältyttiin määrärahojen vapauttamiselta. |
| --- | --- |

—

Italiaa koskeva yhteisön tukikehys, Etelä- ja Itä-Irlantia koskeva toimenpideohjelma: rahoitussuunnitelmia muutettiin olennaisesti, koska alun perin tarkoitettua yksityistä rahoitusta vähennettiin (Italiaa koskevaa yhteisön tukikehystä 95 prosenttia, Etelä- ja Itä-Irlantia koskevaa toimenpideohjelmaa 70 prosenttia) ja se korvattiin osittain kansallisin julkisin varoin. Tämän tuloksena kansallisesti rahoitettuja menoja saatiin lisättyä ja vältyttiin määrärahojen vapauttamiselta.

| 43. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että ympäristötoimenpiteisiin tarkoitettuja varoja oli siirretty yritysten ja liikenneinfrastruktuurien (erityisesti maanteiden) tukemiseen esimerkiksi Saksassa, Espanjassa, Italiassa ja Belgiassa noin 800 miljoonan euron arvosta (noin 1 prosentti näille jäsenvaltioille myönnetyistä rakennerahastomäärärahoista). |
| --- | --- |

43.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että ympäristötoimenpiteisiin tarkoitettuja varoja oli siirretty yritysten ja liikenneinfrastruktuurien (erityisesti maanteiden) tukemiseen esimerkiksi Saksassa, Espanjassa, Italiassa ja Belgiassa noin 800 miljoonan euron arvosta (noin 1 prosentti näille jäsenvaltioille myönnetyistä rakennerahastomäärärahoista).

| 44. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että useiden rakennerahastoja koskevien ohjelmien välitarkistukset johtivat parannuksiin (esimerkiksi siten, että EU:n politiikkojen painopistealueita ja politiikkojen muutoksia otettiin huomioon tai suoritusindikaattoreita parannettiin). Käytännössä merkittävä vaikutus oli kuitenkin se, että talousarviovaroja siirrettiin sellaisista toimenpiteistä, joiden varoja oli jätetty käyttämättä. |
| --- | --- |

44.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että useiden rakennerahastoja koskevien ohjelmien välitarkistukset johtivat parannuksiin (esimerkiksi siten, että EU:n politiikkojen painopistealueita ja politiikkojen muutoksia otettiin huomioon tai suoritusindikaattoreita parannettiin). Käytännössä merkittävä vaikutus oli kuitenkin se, että talousarviovaroja siirrettiin sellaisista toimenpiteistä, joiden varoja oli jätetty käyttämättä.

KAUTTA 2007–2013 KOSKEVAT JÄRJESTELYT

| 45. | Ohjelmien arviointia, läpikäyntiä ja tarkistusta koskevista tarkistetuista järjestelyistä on sovittu rakennerahaston seuraavalle ohjelmakaudelle 2007–2013. Ne poikkeavat monilta osin kaudella 2000–2006 sovelletuista järjestelyistä. Menettelyjen joustavuutta on lisätty huomattavasti kauden 2000–2006 järjestelyihin nähden, ja niiden avulla väliarviointia ja menosuunnitelmien tarkistuksia tulisi voida ”hienosäätää” yksittäisten ohjelmien erityisiä olosuhteita vastaaviksi.






  — | Arvioinnin tekeminen on edelleenkin pakollista ennen ohjelmakautta, sen aikana ja sen jälkeen. Arvioinneissa on otettava erityisesti huomioon kestävän kehityksen tavoite sekä ympäristövaikutuksia ja strategista ympäristöarviointia koskeva nykyinen yhteisön lainsäädäntö (31). |
| --- | --- | --- |

45.

Ohjelmien arviointia, läpikäyntiä ja tarkistusta koskevista tarkistetuista järjestelyistä on sovittu rakennerahaston seuraavalle ohjelmakaudelle 2007–2013. Ne poikkeavat monilta osin kaudella 2000–2006 sovelletuista järjestelyistä. Menettelyjen joustavuutta on lisätty huomattavasti kauden 2000–2006 järjestelyihin nähden, ja niiden avulla väliarviointia ja menosuunnitelmien tarkistuksia tulisi voida ”hienosäätää” yksittäisten ohjelmien erityisiä olosuhteita vastaaviksi.

—

Arvioinnin tekeminen on edelleenkin pakollista ennen ohjelmakautta, sen aikana ja sen jälkeen. Arvioinneissa on otettava erityisesti huomioon kestävän kehityksen tavoite sekä ympäristövaikutuksia ja strategista ympäristöarviointia koskeva nykyinen yhteisön lainsäädäntö (31).

| — | Toisaalta velvoite kaikille ohjelmille ohjelmakauden tiettynä ajankohtana tehtävästä väliarvioinnista puuttuu. |
| --- | --- |

—

Toisaalta velvoite kaikille ohjelmille ohjelmakauden tiettynä ajankohtana tehtävästä väliarvioinnista puuttuu.

| — | Arviointiin sovelletaan tukitoimien suhteellisuuden periaatetta. Komission ja jäsenvaltioiden rahastojen täytäntöönpanossa käyttämien taloudellisten ja hallinnollisten resurssien, jotka liittyvät indikaattoreiden valintaan, arviointiin, hallinto- ja valvontajärjestelmiin ja kertomuksiin, on oltava oikeassa suhteessa toimenpideohjelman kokonaiskustannuksiin (32). |
| --- | --- |

—

Arviointiin sovelletaan tukitoimien suhteellisuuden periaatetta. Komission ja jäsenvaltioiden rahastojen täytäntöönpanossa käyttämien taloudellisten ja hallinnollisten resurssien, jotka liittyvät indikaattoreiden valintaan, arviointiin, hallinto- ja valvontajärjestelmiin ja kertomuksiin, on oltava oikeassa suhteessa toimenpideohjelman kokonaiskustannuksiin (32).

| — | Pakollista suoritusvarausta ei ole. Jäsenvaltiot voivat sen sijaan päättää perustaa kansallisen varauksen ennakoimattomia menoja varten ja/tai kansallisen suoritusvarauksen (33). (Kansallisen suoritusvarauksen jakamista koskevat menettelyt muistuttavat kaudella 2000–2006 suoritusvaraukseen sovellettuja menettelyitä.) |
| --- | --- |

—

Pakollista suoritusvarausta ei ole. Jäsenvaltiot voivat sen sijaan päättää perustaa kansallisen varauksen ennakoimattomia menoja varten ja/tai kansallisen suoritusvarauksen (33). (Kansallisen suoritusvarauksen jakamista koskevat menettelyt muistuttavat kaudella 2000–2006 suoritusvaraukseen sovellettuja menettelyitä.)

| — | Kuten kaudella 2000–2006, ohjelmien välitarkistus ei ole pakollinen kaikille ohjelmille. (Neuvoston sopima keskeisten ohjelmatyön suuntaviivojen tarkistaminen ei edellytä, että jäsenvaltioiden olisi muutettava toimenpideohjelmiaan tai kansallista strategista viitekehystään.) Asetuksessa on lueteltu kaksi tapausta, joissa jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää tehdä tarkistuksen: 1) merkittävät sosioekonomiset muutokset ja yhteisön ensisijaisissa tavoitteissa taikka kansallisissa tai alueellisissa painopisteissä tapahtuneiden merkittävien muutosten huomioon ottaminen paremmin tai eri tavalla ja 2) alun perin asetetuista tavoitteista tapahtuneen merkittävän etääntymisen perusteella tai täytäntöönpanossa esiintyneiden vaikeuksien vuoksi. |
| --- | --- |

—

Kuten kaudella 2000–2006, ohjelmien välitarkistus ei ole pakollinen kaikille ohjelmille. (Neuvoston sopima keskeisten ohjelmatyön suuntaviivojen tarkistaminen ei edellytä, että jäsenvaltioiden olisi muutettava toimenpideohjelmiaan tai kansallista strategista viitekehystään.) Asetuksessa on lueteltu kaksi tapausta, joissa jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää tehdä tarkistuksen: 1) merkittävät sosioekonomiset muutokset ja yhteisön ensisijaisissa tavoitteissa taikka kansallisissa tai alueellisissa painopisteissä tapahtuneiden merkittävien muutosten huomioon ottaminen paremmin tai eri tavalla ja 2) alun perin asetetuista tavoitteista tapahtuneen merkittävän etääntymisen perusteella tai täytäntöönpanossa esiintyneiden vaikeuksien vuoksi.

| 46. | N + 2-säännön soveltamista jatketaan, mutta niihin jäsenvaltioihin, joiden keskimääräinen asukaskohtainen BKT vuosina 2001–2003 oli alle 85 prosenttia EU-25:n keskiarvosta, tullaan soveltamaan (rajoitetun ajan) n + 3-sääntöä. |
| --- | --- |

46.

N + 2-säännön soveltamista jatketaan, mutta niihin jäsenvaltioihin, joiden keskimääräinen asukaskohtainen BKT vuosina 2001–2003 oli alle 85 prosenttia EU-25:n keskiarvosta, tullaan soveltamaan (rajoitetun ajan) n + 3-sääntöä.

PÄÄTELMÄT

| 47. | Väliarvioinnin avulla tarkastettiin rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanossa tapahtunutta edistystä ja sen perusteella todettiin, että täytäntöönpanojärjestelmät olivat kehittyneet merkittävästi rakennerahastojen edelliseltä ohjelmakaudelta. Toisaalta monissa tapauksissa oli liian varhaista arvioida ohjelmien vaikuttavuutta ja erityisesti niiden vaikutusta. |
| --- | --- |

47.

Väliarvioinnin avulla tarkastettiin rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanossa tapahtunutta edistystä ja sen perusteella todettiin, että täytäntöönpanojärjestelmät olivat kehittyneet merkittävästi rakennerahastojen edelliseltä ohjelmakaudelta. Toisaalta monissa tapauksissa oli liian varhaista arvioida ohjelmien vaikuttavuutta ja erityisesti niiden vaikutusta.

| 48. | Suoritusvarausta käytettiin ensi sijassa menojen mahdollisimman suuren käytön varmistamiseen sen sijaan, että olisi keskitetty varat erityisen tehokkaaksi osoittautuneille aloille. Komissio korosti varojen käytön tärkeyttä (ks. kohta 33). |
| --- | --- |

48.

Suoritusvarausta käytettiin ensi sijassa menojen mahdollisimman suuren käytön varmistamiseen sen sijaan, että olisi keskitetty varat erityisen tehokkaaksi osoittautuneille aloille. Komissio korosti varojen käytön tärkeyttä (ks. kohta 33).

| 49. | Monissa tapauksissa rakennerahasto-ohjelmien välitarkistus paransi tapaa, jolla toimenpideohjelmissa otettiin huomioon politiikan painopistealueet tai EU-politiikkojen muutokset (kuten esimerkiksi Lissabonissa ja Göteborgissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa todettiin) tai kehitettiin suoritusindikaattoreita. Välitarkistuksen merkittävänä vaikutuksena oli, että ensi sijalle asetettiin toimet, joihin voitiin käyttää varoja. |
| --- | --- |

49.

Monissa tapauksissa rakennerahasto-ohjelmien välitarkistus paransi tapaa, jolla toimenpideohjelmissa otettiin huomioon politiikan painopistealueet tai EU-politiikkojen muutokset (kuten esimerkiksi Lissabonissa ja Göteborgissa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa todettiin) tai kehitettiin suoritusindikaattoreita. Välitarkistuksen merkittävänä vaikutuksena oli, että ensi sijalle asetettiin toimet, joihin voitiin käyttää varoja.

| 50. | Rakennerahastoasetuksessa annettujen välivaiheen menettelyiden toteuttamiseksi ryhdyttiin merkittäviin ponnisteluihin. Toisaalta väliarvioinneilla ja -tarkistuksilla saatiin vain vähäinen varmuus siitä, että rakennerahastojen menoilla oli toivotut vaikutukset, koska väliarvioinnit suoritettiin ohjelman suhteellisen varhaisessa vaiheessa. Jäsenvaltiot ja komissio hyödynsivät myös suoritusvarausta ja välitarkistusta edistääkseen sellaisia menoja, jotka voitiin toteuttaa sallitun ajan kuluessa. |
| --- | --- |

50.

Rakennerahastoasetuksessa annettujen välivaiheen menettelyiden toteuttamiseksi ryhdyttiin merkittäviin ponnisteluihin. Toisaalta väliarvioinneilla ja -tarkistuksilla saatiin vain vähäinen varmuus siitä, että rakennerahastojen menoilla oli toivotut vaikutukset, koska väliarvioinnit suoritettiin ohjelman suhteellisen varhaisessa vaiheessa. Jäsenvaltiot ja komissio hyödynsivät myös suoritusvarausta ja välitarkistusta edistääkseen sellaisia menoja, jotka voitiin toteuttaa sallitun ajan kuluessa.

| 51. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että laajoihin, jopa seitsemän vuoden mittaisiin meno-ohjelmiin on aiheellista sisällyttää mahdollisuus harkita uudelleen ohjelman tavoitteita, toimenpiteitä ja talousarviomäärärahoja ohjelman toteuttamisen aikana. Tarkastuksen aikana kuitenkin havaittiin rakennerahastojen suunnitteluun ja hallinnointiin luontaisesti liittyviä jännitteitä, jotka on pidettävä mielessä väliarviointia ja välitarkistusta koskevan suunnittelun ja järjestelyiden yhteydessä.






  — | Menojen tulisi olla tehokkaita, vaikuttavia ja taloudellisia. Toisaalta rakenne- ja koheesiorahastojen yhteydessä sovitut ja peräkkäisissä EU:n rahoitusnäkymissä vahvistetut kokonaismaksusitoumukset ovat sekä tavoitteita että menojen enimmäismäärille asetettuja rajoja (34). Varojen hyödyntäminen on koheesioon liittyvien EU:n menojen implisiittinen tavoite. |
| --- | --- | --- |

51.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että laajoihin, jopa seitsemän vuoden mittaisiin meno-ohjelmiin on aiheellista sisällyttää mahdollisuus harkita uudelleen ohjelman tavoitteita, toimenpiteitä ja talousarviomäärärahoja ohjelman toteuttamisen aikana. Tarkastuksen aikana kuitenkin havaittiin rakennerahastojen suunnitteluun ja hallinnointiin luontaisesti liittyviä jännitteitä, jotka on pidettävä mielessä väliarviointia ja välitarkistusta koskevan suunnittelun ja järjestelyiden yhteydessä.

—

Menojen tulisi olla tehokkaita, vaikuttavia ja taloudellisia. Toisaalta rakenne- ja koheesiorahastojen yhteydessä sovitut ja peräkkäisissä EU:n rahoitusnäkymissä vahvistetut kokonaismaksusitoumukset ovat sekä tavoitteita että menojen enimmäismäärille asetettuja rajoja (34). Varojen hyödyntäminen on koheesioon liittyvien EU:n menojen implisiittinen tavoite.

| — | N + 2-säännöllä varmistetaan menojen asianmukainen suunnittelu. Se toimii jäsenvaltioille ja komissiolle kannustimena, jotta ne suosisivat toimia, joiden kohdalla menoja voidaan toteuttaa suhteellisen helposti minkä tahansa varauksen jakamisen osalta. |
| --- | --- |

—

N + 2-säännöllä varmistetaan menojen asianmukainen suunnittelu. Se toimii jäsenvaltioille ja komissiolle kannustimena, jotta ne suosisivat toimia, joiden kohdalla menoja voidaan toteuttaa suhteellisen helposti minkä tahansa varauksen jakamisen osalta.

| — | Välitarkistukseen liittyy aikatauluja koskevia ongelmia. Mitä myöhemmin tarkistus suoritetaan, sitä vähemmän on mahdollisuuksia muuttaa ohjelmia; toisaalta, mitä varhaisemmassa vaiheessa tarkistus tehdään, sitä vaikeampi on saada karkea arvio menojen vaikuttavuudesta ja vaikutuksesta. Tästä seuraakin, että korkealaatuinen ennakkoarviointi on tärkeää, jos arvioinnilla on määrä olla tärkeä osuus varojen jakamisessa. |
| --- | --- |

—

Välitarkistukseen liittyy aikatauluja koskevia ongelmia. Mitä myöhemmin tarkistus suoritetaan, sitä vähemmän on mahdollisuuksia muuttaa ohjelmia; toisaalta, mitä varhaisemmassa vaiheessa tarkistus tehdään, sitä vaikeampi on saada karkea arvio menojen vaikuttavuudesta ja vaikutuksesta. Tästä seuraakin, että korkealaatuinen ennakkoarviointi on tärkeää, jos arvioinnilla on määrä olla tärkeä osuus varojen jakamisessa.

| 52. | Ohjelmakauden 2000–2006 erityinen tilanne pahensi joitakin mainituista ongelmista. Kauden 1994–1999 menoihin ei sovellettu n + 2-sääntöä ja menot viivästyivätkin merkittävästi (kauden 1994–1999 ohjelmia ei ole vieläkään päätetty). Tämä viivästytti osaltaan kauden 2000–2006 ohjelmien käynnistämistä. Väliarvioinnin eräät muut rajoitukset ovat perustavamman laatuisia, esimerkiksi infrastruktuuri-investointien tai työllisyysaloitteiden nettotuloksen arviointi on luonnostaan vaikeaa. |
| --- | --- |

52.

Ohjelmakauden 2000–2006 erityinen tilanne pahensi joitakin mainituista ongelmista. Kauden 1994–1999 menoihin ei sovellettu n + 2-sääntöä ja menot viivästyivätkin merkittävästi (kauden 1994–1999 ohjelmia ei ole vieläkään päätetty). Tämä viivästytti osaltaan kauden 2000–2006 ohjelmien käynnistämistä. Väliarvioinnin eräät muut rajoitukset ovat perustavamman laatuisia, esimerkiksi infrastruktuuri-investointien tai työllisyysaloitteiden nettotuloksen arviointi on luonnostaan vaikeaa.

SUOSITUKSET

| 53. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavia toimenpiteitä, jotta väliarvioinnista ja -tarkistuksesta ja suoritusvarauksen uudelleenjakamisesta olisi enemmän käytännön hyötyä kaudella 2007–2013 sekä seuraavina ohjelmakausina.






  — | Ohjelmien väliarvioinnista ja -tarkistuksesta on todennäköisesti sitä enemmän hyötyä, mitä enemmän menoja toteutetaan ohjelmakauden aikana sen sijaan, että ne toteutuvat muutamien vuosien viipeellä. Jotta kauden 2007–2013 ohjelmien käynnistämisen viivästymistä voitaisiin hillitä, komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vuosien 2000–2006 ohjelmien päättäminen tapahtuu nopeasti ja tehokkaasti. |
| --- | --- | --- |

53.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavia toimenpiteitä, jotta väliarvioinnista ja -tarkistuksesta ja suoritusvarauksen uudelleenjakamisesta olisi enemmän käytännön hyötyä kaudella 2007–2013 sekä seuraavina ohjelmakausina.

—

Ohjelmien väliarvioinnista ja -tarkistuksesta on todennäköisesti sitä enemmän hyötyä, mitä enemmän menoja toteutetaan ohjelmakauden aikana sen sijaan, että ne toteutuvat muutamien vuosien viipeellä. Jotta kauden 2007–2013 ohjelmien käynnistämisen viivästymistä voitaisiin hillitä, komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vuosien 2000–2006 ohjelmien päättäminen tapahtuu nopeasti ja tehokkaasti.

| — | Kauden 2000–2006 arvioitsijat totesivat erityiseksi ongelmaksi sen, että valvontajärjestelmät toimivat heikosti. Komission olisi ryhdyttävä toimiin sen varmistamiseksi, että suoritusindikaattoreita valvotaan uuden ohjelmakauden alusta alkaen. |
| --- | --- |

—

Kauden 2000–2006 arvioitsijat totesivat erityiseksi ongelmaksi sen, että valvontajärjestelmät toimivat heikosti. Komission olisi ryhdyttävä toimiin sen varmistamiseksi, että suoritusindikaattoreita valvotaan uuden ohjelmakauden alusta alkaen.

| — | Menojen arviointi ja uudelleenarviointi olisi tehtävä riittävän myöhäisessä vaiheessa, jotta ohjelmasta olisi saatavilla riittävästi kokemusta käyttökelpoisen arvioinnin tekemiseksi, mutta toisaalta riittävän ajoissa, jotta painopistealueita voidaan vielä muuttaa. |
| --- | --- |

—

Menojen arviointi ja uudelleenarviointi olisi tehtävä riittävän myöhäisessä vaiheessa, jotta ohjelmasta olisi saatavilla riittävästi kokemusta käyttökelpoisen arvioinnin tekemiseksi, mutta toisaalta riittävän ajoissa, jotta painopistealueita voidaan vielä muuttaa.

| — | Kauden 2000–2006 välitarkistusprosessi osoittautui pitkäksi ja monimutkaiseksi menettelyksi. Komission tulisi miettiä, miten prosessia voitaisiin kehittää nopeammaksi ja tarpeita paremmin vastaavaksi. |
| --- | --- |

—

Kauden 2000–2006 välitarkistusprosessi osoittautui pitkäksi ja monimutkaiseksi menettelyksi. Komission tulisi miettiä, miten prosessia voitaisiin kehittää nopeammaksi ja tarpeita paremmin vastaavaksi.

| — | Komission ei tulisi määritellä arvioitsijoiden käyttämiä menetelmiä liian normatiivisesti, mutta sen tulisi kuitenkin yksilöidä, miten ohjelmia voitaisiin muuttaa seuraavien seikkojen varmistamiseksi: koheesioon kohdistuvat vaikutukset voidaan yksilöidä, arvioinnit johtavat parhaisiin käytäntöihin ja – mikäli suoritusvarauksia on luotu – niitä käytetään antamaan oikea painoarvo ohjelmien tehokkaalle ja vaikuttavalle täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

—

Komission ei tulisi määritellä arvioitsijoiden käyttämiä menetelmiä liian normatiivisesti, mutta sen tulisi kuitenkin yksilöidä, miten ohjelmia voitaisiin muuttaa seuraavien seikkojen varmistamiseksi: koheesioon kohdistuvat vaikutukset voidaan yksilöidä, arvioinnit johtavat parhaisiin käytäntöihin ja – mikäli suoritusvarauksia on luotu – niitä käytetään antamaan oikea painoarvo ohjelmien tehokkaalle ja vaikuttavalle täytäntöönpanolle.

| — | Kaikkien komission antamien ohjeiden tulisi olla käytettävissä riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

—

Kaikkien komission antamien ohjeiden tulisi olla käytettävissä riittävän ajoissa.

| — | Komission ja jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n politiikan painopistealueita koskevien menojen ohjelmiin ja hallinnointiin liittyviin järjestelyihin. |
| --- | --- |

—

Komission ja jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n politiikan painopistealueita koskevien menojen ohjelmiin ja hallinnointiin liittyviin järjestelyihin.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 8. maaliskuuta 2007 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Noin 16 miljardia euroa rakennerahastojen varoja myönnettiin vuosiksi 2004–2006 noin 200:lle uusien jäsenvaltioiden ohjelmalle.

1

(2)  Ks. rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1) II osasto Ohjelmatyö, 13–19 artiklat.

2

(3)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 10 artiklan 3 kohta.

3

(4)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 18 ja 19 artikla. Jos yhteisön myöntämät määrärahat olivat alle 1 miljardia euroa, tukitoimet olivat luokiteltavissa yhtenäiseksi ohjelma-asiakirjaksi sisältäen samat tiedot, jotka löytyvät yhteisön tukikehyksestä ja toimenpideohjelmasta.

4

(5)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 14 artiklan 2 kohta.

5

(6)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 35 artiklan 2 kohta.

6

(7)  Suoritusvaraus, ks. asetus (EY) N:o 1260/1999, 44 artikla; n + 2-sääntö, ks. asetuksen 31 artiklan 2 kohta.

7

(8)  Tavoitteen 1 ohjelmalle myönnetty rakennerahastojen määrärahojen kokonaismäärä on rahoitussuunnitelman mukaan sidottu kaudella 2000–2006 vuosittaisiksi eriksi. Maksut voidaan suorittaa ennakkomaksuina (7 prosenttia kunkin ohjelman kokonaismaksuista, mikä edellyttää ohjelman alussa suhteellisen pitkää suojautumista n + 2-säännön soveltamiselta) tai lopullisille edunsaajille tosiasiassa aiheutuneiden menojen perusteella suoritettuina maksuina. Välttääkseen maksusitoumusten peruuntumisen jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle maksusitoumusten tekemistä seuraavan toisen vuoden loppuun mennessä maksupyyntö, joka kattaa kunkin vuoden osalta rahoitussuunnitelmassa esitetyt määrät (asetus (EY) N:o 1260/1999, 31 artiklan 2 kohta ja 32 artiklan 3 kohta).

8

(9)  EY:n talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), 27 artikla: Taloudellisuus tarkoittaa sitä, että varat ovat käytettävissä oikeaan aikaan ja että ne ovat määrältään riittävät, laadultaan asianmukaiset ja kustannuksiltaan mahdollisimman edulliset. Vaikuttavuus merkitsee sitä, että asetetut tavoitteet ja odotetut tulokset saavutetaan. Tehokkuus tarkoittaa parhaiden mahdollisten tulosten saavuttamista käytettyihin varoihin nähden. Rakennerahastojen vaikuttavuuden arvioinnin osalta ks. myös asetus (EY) N:o 1260/1999, 40 artikla.

9

(10)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 41 artikla.

10

(11)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 42 artikla.

11

(12)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 43 artikla.

12

(13)  Erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006 (EUVL C 174, 23.7.2003).

13

(14)  Ks. erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarvioinneista.

14

(15)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 42 artiklan 2 kohta.

15

(16)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 44 artiklan 1 kohta.

16

(17)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 44 artiklan 2 kohta.

17

(18)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 14 artiklan 2 kohta sekä II osaston – ohjelmatyö – 10 artiklan 3 kohta.

18

(19)  Asetus (EY) N:o 1260/1999, 42 artiklan 3 kohta.

19

(20)  Belgian yhtenäinen ohjelma-asiakirja: Flanderin alue, tavoite 3; Ranska: Korsikan yhtenäinen ohjelma-asiakirja ja tavoite 3; Saksaa koskeva yhteisön tukikehys ja Brandenburgia ja liikennettä koskevat toimenpideohjelmat; Italiaa koskeva yhteisön tukikehys ja Calabriaa, Ponsilia ja liikennettä koskevat toimenpideohjelmat; Lombardian yhtenäinen ohjelma-asiakirja, tavoite 3: Irlantia koskeva yhteisön tukikehys ja Etelä- ja Itä-Irlantia ja tuotantoalaa koskevat toimenpideohjelmat; Espanjaa koskeva yhteisön tukikehys ja Andalusiaa ja Galiciaa koskevat toimenpideohjelmat; Yhdistynyt kuningaskunta: Merseysidea koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja, tavoitetta 3 koskeva toimenpideohjelma.

20

Väliarviointimenettelyt, suoritusvarauksen jakaminen sekä Portugalia koskevaa yhteisön tukikehystä, Algarven (Portugali) toimenpideohjelmaa, Burgenlandin (Itävalta) yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, Hainaut'n (Belgia) yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, Reunionin (Ranska) yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja Flevolandin (Alankomaat) yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevat tarkistukset suoritettiin komissiossa.

(21)  Komissio arvioi kolmanneksen luonnosvaiheessa olevista kertomuksista hyviksi tai erinomaisiksi. Loppukertomuksen arviointi oli paljon positiivisempi: kaksi kolmasosaa kertomuksista arvioitiin hyviksi tai erinomaisiksi. Havaittujen puutteiden suurin syy oli, että arvioitsijoiden työtä haittasi:

21

| — | arviointikysymysten suuri määrä |
| --- | --- |

—

arviointikysymysten suuri määrä

| — | arvioitavien hankkeiden suuri määrä |
| --- | --- |

—

arvioitavien hankkeiden suuri määrä

| — | eräiden laajojen ohjelmien monimutkaisuus ja joidenkin arvioitsijoiden rajalliset valmiudet. |
| --- | --- |

—

eräiden laajojen ohjelmien monimutkaisuus ja joidenkin arvioitsijoiden rajalliset valmiudet.

(22)  ”Kasvavat arviointivalmiudet”, Euroopan komissio, marraskuu 2004, s. 35.

22

(23)  Näistä vaikutuksista on olemassa useita empiirisiä tutkimuksia ja arviointeja. Todellisista tarpeista on yleisesti ottaen riittämättömästi tietoa, kuten myös infrastruktuurista, jolla rakennerahastojen vaikutukset voitaisiin optimoida.

23

(24)  Nollavaikutus merkitsee sitä, että toimi tai investointi olisi voitu toteuttaa myös rahoituksen puuttuessa.

24

(25)  Euroopan komissio, uusi ohjelmakausi 2000–2006: menetelmiin liittyvä valmisteluasiakirja nro 4 – Suoritusvarauksen täytäntöönpano.

25

(26)  Nämä indikaattorit liittyvät toisiinsa: rahoituksen käyttöaste ja tuotos korreloivat vahvasti toisiaan.

26

(27)  Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 7/2003 todettiin, että suoritusvaraus on oikeastaan monimutkainen varojen uudelleenkohdentamismenettely, joka voi johtaa epäyhdenmukaisuuteen ja tehottomuuteen suoritusvarauksen käytössä.

27

(28)  Eräässä tapauksessa, joka koski Alankomaiden tavoitteen 3 ohjelmaa, komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin jakaa varoja suoritusvarauksesta siitä huolimatta, että määrärahoja oli jo vapautettu huomattavia määriä, koska varoja oli jätetty käyttämättä.

28

(29)  Tämä vastaa Amsterdamin sopimuksessa vahvistettuja unionin kestävän kehityksen vaatimuksia ja se ennakoi pitkälle Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiä (maaliskuussa 2000: ”Euroopan unionista tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous”), johon Göteborgissa (kesäkuussa 2001) kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa lisättiin kestävän kehityksen ympäristöstrategia.

29

(30)  Ks. asetus (EY) N:o 1260/1999, 10 artiklan 3 kohta ja 14 artikla: ”tämän osaston säännösten mukaisesti”. Tämä ”osasto” viittaa 15–19 artikloissa annettuihin ohjelmatyön säännöksiin.

30

(31)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta, (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25), 47 artikla.

31

(32)  Asetus (EY) N:o 1083/2006, 13 artikla.

32

(33)  Asetus (EY) N:o 1083/2006, 50 ja 51 artiklat.

33

(34)  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus (joka sisältää rahoitusnäkymät), tehty 6. päivänä toukokuuta 1999 (EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1). Sopimuksen 12 kohdan kolmannen alakohdan mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat noudattamaan niitä maksusitoumusmäärärahoja, jotka rahoitusnäkymissä vahvistetaan rakennetoimille.

34

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| III. | Ensimmäinen luetelmakohta – Väliarvioinnin pyrkimys vaikuttavuuden, tehokkuuden ja odotettujen vaikutusten arvioimiseen rajoittui alkupanosten ja tulosten analyysiin. Monien ohjelmien myöhäinen tai hidas käynnistyminen vaikeutti analyysiä, mutta joissakin tapauksissa sellainen tehtiin (ks. komission kertomus Growing Evaluation Capacity, luku 5). Muista väliarvioinnissa tarkastelluista seikoista on kuitenkin hyötyä päätettäessä suoritusvarauksen jakamisesta ja toimenpideohjelmien mukauttamisesta.
  Toinen luetelmakohta – Suoritusvarausta käytettiin varojen jakamiseen ohjelmiin useiden kriteerien mukaisesti, joille komissio suositteli kolmenlaisia indikaattoreita. Rahoituksen käyttöaste oli merkittävä tekijä, mutta kriteerit vaihtelivat jäsenvaltioittain ja olivat usein laajempia riippuen luotettavien tietojen käytettävyydestä (ks. 28 ja 32 kohta).
  Kolmas luetelmakohta – Komissio katsoo, että väliarviointi vaikutti merkittävästi ohjelmien yleiseen toteutumiseen ja siihen, miten niissä otettiin huomioon politiikkojen painopistealueet. Samalla komissio halusi välttää lisävarojen kohdentamisen aloille, joilla oli vaikeuksia jo aiempien varojen käyttämisessä. |
| --- | --- |

III.

Ensimmäinen luetelmakohta – Väliarvioinnin pyrkimys vaikuttavuuden, tehokkuuden ja odotettujen vaikutusten arvioimiseen rajoittui alkupanosten ja tulosten analyysiin. Monien ohjelmien myöhäinen tai hidas käynnistyminen vaikeutti analyysiä, mutta joissakin tapauksissa sellainen tehtiin (ks. komission kertomus Growing Evaluation Capacity, luku 5). Muista väliarvioinnissa tarkastelluista seikoista on kuitenkin hyötyä päätettäessä suoritusvarauksen jakamisesta ja toimenpideohjelmien mukauttamisesta.

Toinen luetelmakohta – Suoritusvarausta käytettiin varojen jakamiseen ohjelmiin useiden kriteerien mukaisesti, joille komissio suositteli kolmenlaisia indikaattoreita. Rahoituksen käyttöaste oli merkittävä tekijä, mutta kriteerit vaihtelivat jäsenvaltioittain ja olivat usein laajempia riippuen luotettavien tietojen käytettävyydestä (ks. 28 ja 32 kohta).

Kolmas luetelmakohta – Komissio katsoo, että väliarviointi vaikutti merkittävästi ohjelmien yleiseen toteutumiseen ja siihen, miten niissä otettiin huomioon politiikkojen painopistealueet. Samalla komissio halusi välttää lisävarojen kohdentamisen aloille, joilla oli vaikeuksia jo aiempien varojen käyttämisessä.

| IV. | Komissio on samaa mieltä siitä, että ohjelmakauden aikana on aiheellista harkita uudelleen ohjelman tavoitteita, toimenpiteitä ja talousarviomäärärahoja. Komissio hyödynsi vuosien 2000–2006 kokemuksia ehdottaessaan muutoksia kautta 2007–2013 koskeviin järjestelyihin.
  Ensimmäinen luetelmakohta – On komission tehtävä varmistaa, että vaikuttavuus, rahankäytön vastineellisuus ja rahoituksen järkevä käyttöaste otetaan asianmukaisesti huomioon. Komissio pyrkii täyttämään tämän velvollisuuden.
  Toinen luetelmakohta – Nopean käytön ja laadun välille n + 2-säännöstä aiheutuva jännite ei välttämättä tarkoita, että laadusta olisi tingittävä. Komissio pyrkii estämään tämän.
  Kolmas luetelmakohta – Valvonta- ja arviointijärjestelyt ohjelmakaudelle 2007–2013 on suunniteltu siten, että ne vastaisivat ohjelmissa esiintyviin käytännön haasteisiin. |
| --- | --- |

IV.

Komissio on samaa mieltä siitä, että ohjelmakauden aikana on aiheellista harkita uudelleen ohjelman tavoitteita, toimenpiteitä ja talousarviomäärärahoja. Komissio hyödynsi vuosien 2000–2006 kokemuksia ehdottaessaan muutoksia kautta 2007–2013 koskeviin järjestelyihin.

Ensimmäinen luetelmakohta – On komission tehtävä varmistaa, että vaikuttavuus, rahankäytön vastineellisuus ja rahoituksen järkevä käyttöaste otetaan asianmukaisesti huomioon. Komissio pyrkii täyttämään tämän velvollisuuden.

Toinen luetelmakohta – Nopean käytön ja laadun välille n + 2-säännöstä aiheutuva jännite ei välttämättä tarkoita, että laadusta olisi tingittävä. Komissio pyrkii estämään tämän.

Kolmas luetelmakohta – Valvonta- ja arviointijärjestelyt ohjelmakaudelle 2007–2013 on suunniteltu siten, että ne vastaisivat ohjelmissa esiintyviin käytännön haasteisiin.

| V. | Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio antoi elokuussa 2006 yksityiskohtaiset ohjeet kauden 2000–2006 päättämistä varten. Päättämistä koskevat vaatimukset ovat nyt tutumpia kuin ennen kauden 1994–1999 päättämistä.
  Toinen luetelmakohta – Komissio kiinnittää erityistä huomiota uusien ohjelmien seurantajärjestelmien laatimiseen ja indikaattoreiden määrittelyyn.
  Kolmas luetelmakohta – Aikaisemmin yleisesti vaadittu väliarviointi korvataan kaudella 2007–2013 tarpeisiin perustuvilla jatkuvilla arvioinneilla, joissa arvioidaan ohjelman täytäntöönpanoa ja seurataan muutostarvetta ulkoisen ympäristön muuttuessa. Tämä lähestymistapa on helpommin mukautettavissa arvioinnin käyttäjien tarpeisiin.
  Säädöksillä käyttöön otettu suhteellisuus ja ohjelmasuunnittelun yhtenäistäminen lisäävät myös arviointijärjestelyjen joustavuutta.
  Neljäs luetelmakohta – Tämä tulee mahdolliseksi joustavampien järjestelyjen ansiosta.
  Viides luetelmakohta – Komissio antoi vuonna 2006 ohjeet kaudelle 2007–2013.
  Kuudes luetelmakohta – Yhteisrahoitettavien toimien on edistettävä Euroopan unionin politiikkojen painopistealueita, mukaan luettuna kasvu- ja työllisyysohjelma. EU:n viidentoista vanhimman jäsenvaltion on täytettävä tietyt tavoitteet viimeksi mainitun ohjelman rahoittamisessa. |
| --- | --- |

V.

Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio antoi elokuussa 2006 yksityiskohtaiset ohjeet kauden 2000–2006 päättämistä varten. Päättämistä koskevat vaatimukset ovat nyt tutumpia kuin ennen kauden 1994–1999 päättämistä.

Toinen luetelmakohta – Komissio kiinnittää erityistä huomiota uusien ohjelmien seurantajärjestelmien laatimiseen ja indikaattoreiden määrittelyyn.

Kolmas luetelmakohta – Aikaisemmin yleisesti vaadittu väliarviointi korvataan kaudella 2007–2013 tarpeisiin perustuvilla jatkuvilla arvioinneilla, joissa arvioidaan ohjelman täytäntöönpanoa ja seurataan muutostarvetta ulkoisen ympäristön muuttuessa. Tämä lähestymistapa on helpommin mukautettavissa arvioinnin käyttäjien tarpeisiin.

Säädöksillä käyttöön otettu suhteellisuus ja ohjelmasuunnittelun yhtenäistäminen lisäävät myös arviointijärjestelyjen joustavuutta.

Neljäs luetelmakohta – Tämä tulee mahdolliseksi joustavampien järjestelyjen ansiosta.

Viides luetelmakohta – Komissio antoi vuonna 2006 ohjeet kaudelle 2007–2013.

Kuudes luetelmakohta – Yhteisrahoitettavien toimien on edistettävä Euroopan unionin politiikkojen painopistealueita, mukaan luettuna kasvu- ja työllisyysohjelma. EU:n viidentoista vanhimman jäsenvaltion on täytettävä tietyt tavoitteet viimeksi mainitun ohjelman rahoittamisessa.

JOHDANTO

| 6. | Laatikko 1. – Komissio ehdotti alun perin suoritusvarausta, jota voitaisiin siirtää jäsenvaltiolta toiselle, mutta ehdotusta muutettiin tulevaa lainsäädäntöä koskevissa neuvotteluissa. |
| --- | --- |

6.

Laatikko 1. – Komissio ehdotti alun perin suoritusvarausta, jota voitaisiin siirtää jäsenvaltiolta toiselle, mutta ehdotusta muutettiin tulevaa lainsäädäntöä koskevissa neuvotteluissa.

| 9. | Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio katsoi, että rakennerahastojen ohjelmasuunnittelussa oli tapahtunut edistystä. Rakennerahastojen täytäntöönpanossa noudatettiin selkeää kehitysstrategiaa eikä varojen käyttöä korostettu tehokkuusvaatimuksen kustannuksella.
  Toinen luetelmakohta – Kaikki jäsenvaltiot suorittivat ennakkoarviointeja, jotka paransivat strategioiden johdonmukaisuutta ja lisäsivät tietoa valintojen taustoista sekä kehittivät merkittävästi määrällisten tavoitteiden asettamista. Niissä jäsenvaltioissa, joissa ennakkoarvioinnissa tarkasteltiin vaihtoehtoisia strategioita, tarkoituksena oli käyttää arviointia osana kansallista suunnitteluprosessia. |
| --- | --- |

9.

Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio katsoi, että rakennerahastojen ohjelmasuunnittelussa oli tapahtunut edistystä. Rakennerahastojen täytäntöönpanossa noudatettiin selkeää kehitysstrategiaa eikä varojen käyttöä korostettu tehokkuusvaatimuksen kustannuksella.

Toinen luetelmakohta – Kaikki jäsenvaltiot suorittivat ennakkoarviointeja, jotka paransivat strategioiden johdonmukaisuutta ja lisäsivät tietoa valintojen taustoista sekä kehittivät merkittävästi määrällisten tavoitteiden asettamista. Niissä jäsenvaltioissa, joissa ennakkoarvioinnissa tarkasteltiin vaihtoehtoisia strategioita, tarkoituksena oli käyttää arviointia osana kansallista suunnitteluprosessia.

| 10. | Komissio on samaa mieltä siitä, että tulevat jälkiarvioinnit olisi kohdennettava paremmin, ja ottaa täysin huomioon tietojen ja resurssien rajallisuuden. Se valmistelee jälkiarvioinnit huolellisesti. |
| --- | --- |

10.

Komissio on samaa mieltä siitä, että tulevat jälkiarvioinnit olisi kohdennettava paremmin, ja ottaa täysin huomioon tietojen ja resurssien rajallisuuden. Se valmistelee jälkiarvioinnit huolellisesti.

VÄLIARVIOINNIN ARVIOINTI

| 20. | Laatikko 4. – Komission kertomuksessa Mid-Term Evaluation – Growing Evaluation Capacity todettiin myös, että tietyissä arvioinneissa käynnistettiin yksikkökustannusten analysointi, mitä voidaan tulevaisuudessa kehittää edelleen. |
| --- | --- |

20.

Laatikko 4. – Komission kertomuksessa Mid-Term Evaluation – Growing Evaluation Capacity todettiin myös, että tietyissä arvioinneissa käynnistettiin yksikkökustannusten analysointi, mitä voidaan tulevaisuudessa kehittää edelleen.

| 23. | Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio myönsi kertomuksessaan Growing Evaluation Capacity (kohdassa 4.1.1), että varojen rajallinen käyttö oli heikentänyt arviointien hyötyä.
  Toinen luetelmakohta – Arvioinnin päätelmiä Lissabonissa ja Göteborgissa vahvistetuista strategioista on käsitelty komission kertomuksen Growing Evaluation Capacity kohdassa 5.2.
  Kolmas luetelmakohta – Komissio kertomuksessa Growing Evaluation Capacity ei käsitelty vaikutusten arvioinnin menetelmiin liittyviä ongelmia, sillä enemmän ongelmia aiheutti varojen käytön vähäisyys ja siitä johtuva tuotosten suhteellisen vähäinen määrä. Komissio oli kuitenkin tehnyt väliarviointia koskevassa valmisteluasiakirjassa selväksi, että väliarvioinnin pyrkimys vaikuttavuuden, tehokkuuden ja odotettujen vaikutusten arvioimiseen rajoittui alkupanosten ja tulosten analyysiin. Tämä koskee myös tehokkuuden arviointia työllisyysvaikutusten osalta. |
| --- | --- |

23.

Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio myönsi kertomuksessaan Growing Evaluation Capacity (kohdassa 4.1.1), että varojen rajallinen käyttö oli heikentänyt arviointien hyötyä.

Toinen luetelmakohta – Arvioinnin päätelmiä Lissabonissa ja Göteborgissa vahvistetuista strategioista on käsitelty komission kertomuksen Growing Evaluation Capacity kohdassa 5.2.

Kolmas luetelmakohta – Komissio kertomuksessa Growing Evaluation Capacity ei käsitelty vaikutusten arvioinnin menetelmiin liittyviä ongelmia, sillä enemmän ongelmia aiheutti varojen käytön vähäisyys ja siitä johtuva tuotosten suhteellisen vähäinen määrä. Komissio oli kuitenkin tehnyt väliarviointia koskevassa valmisteluasiakirjassa selväksi, että väliarvioinnin pyrkimys vaikuttavuuden, tehokkuuden ja odotettujen vaikutusten arvioimiseen rajoittui alkupanosten ja tulosten analyysiin. Tämä koskee myös tehokkuuden arviointia työllisyysvaikutusten osalta.

| 25. | Kolmas luetelmakohta – Pitkän aikavälin tarpeiden, kuten tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin, ja nopeammin kuluttavien kysyntään perustuvien toimenpiteiden rahoittamisen välillä on vaikea saavuttaa tasapainoa.
  Neljäs luetelmakohta – Komissio käsittelee kertomuksensa Growing Evaluation Capacity kohdassa 5.1.2.1 ongelmaa, joka liittyy erilaisilla malleilla saatavien tulosten ja eri arviointien vertailukelpoisuuteen (ks. myös kohta 22). |
| --- | --- |

25.

Kolmas luetelmakohta – Pitkän aikavälin tarpeiden, kuten tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin, ja nopeammin kuluttavien kysyntään perustuvien toimenpiteiden rahoittamisen välillä on vaikea saavuttaa tasapainoa.

Neljäs luetelmakohta – Komissio käsittelee kertomuksensa Growing Evaluation Capacity kohdassa 5.1.2.1 ongelmaa, joka liittyy erilaisilla malleilla saatavien tulosten ja eri arviointien vertailukelpoisuuteen (ks. myös kohta 22).

| 26. | Kuten vastauksessa kohdan 23 viimeiseen luetelmakohtaan todetaan, väliarvioinnin pyrkimys vaikuttavuuden, tehokkuuden ja odotettujen vaikutusten arvioimiseen jäi rajalliseksi.
  Kolmas luetelmakohta – Väliarviointia koskevassa valmisteluasiakirjassa huomautettiin, että näidenkin vaikutusten arviointi riippuu käytettävissä olevista tiedoista.
  Neljäs luetelmakohta – Ks. laatikkoa 4 koskeva vastaus sekä vastaus kohdan 23 viimeiseen luetelmankohtaan. |
| --- | --- |

26.

Kuten vastauksessa kohdan 23 viimeiseen luetelmakohtaan todetaan, väliarvioinnin pyrkimys vaikuttavuuden, tehokkuuden ja odotettujen vaikutusten arvioimiseen jäi rajalliseksi.

Kolmas luetelmakohta – Väliarviointia koskevassa valmisteluasiakirjassa huomautettiin, että näidenkin vaikutusten arviointi riippuu käytettävissä olevista tiedoista.

Neljäs luetelmakohta – Ks. laatikkoa 4 koskeva vastaus sekä vastaus kohdan 23 viimeiseen luetelmankohtaan.

| 27. | Toinen tärkeä väliarvioinnin tavoite oli arvioida strategioiden merkitystä, mikä voitiin tehdä väliarvioinnille asetetussa määräajassa huolimatta varojen vähäisestä käytöstä (ks. valmisteluasiakirja). Arvioinnin rajoittuneisuudesta vaikuttavuuden ja vaikutusten osalta ks. kohta 23. |
| --- | --- |

27.

Toinen tärkeä väliarvioinnin tavoite oli arvioida strategioiden merkitystä, mikä voitiin tehdä väliarvioinnille asetetussa määräajassa huolimatta varojen vähäisestä käytöstä (ks. valmisteluasiakirja). Arvioinnin rajoittuneisuudesta vaikuttavuuden ja vaikutusten osalta ks. kohta 23.

SUORITUSVARAUKSEN JAKAMINEN

| 30. | Väliarviointi tarjosi suoritusvarauksen jakamista varten tietoa muista asioista kuin varojen käytöstä. Jotkut komission väliarviointia varten suosittelemista indikaattoreista eivät olleet riippuvaisia varojen käyttöasteesta, vaan niillä mitattiin ohjelman täytäntöönpanoa eri näkökohdista.
  Olisi huomattava, että osa infrastruktuurihankkeista edistää Lissabonissa ja Göteborgissa vahvistettuja tavoitteita. |
| --- | --- |

30.

Väliarviointi tarjosi suoritusvarauksen jakamista varten tietoa muista asioista kuin varojen käytöstä. Jotkut komission väliarviointia varten suosittelemista indikaattoreista eivät olleet riippuvaisia varojen käyttöasteesta, vaan niillä mitattiin ohjelman täytäntöönpanoa eri näkökohdista.

Olisi huomattava, että osa infrastruktuurihankkeista edistää Lissabonissa ja Göteborgissa vahvistettuja tavoitteita.

| 31. | Komission valmisteluasiakirjassa suositeltiin tuotoksia koskevien indikaattoreiden käyttöä, sillä tiedot niitä varten ovat käytettävissä vain pienellä viiveellä, kun taas tulosindokaattoreihin tarvittavat tiedot saataisiin vasta pitemmän ajan kuluttua. Vaikutusindikaattoreita voidaan käyttää vasta vuosien kuluttua tukitoimen päätökseen saattamisesta. |
| --- | --- |

31.

Komission valmisteluasiakirjassa suositeltiin tuotoksia koskevien indikaattoreiden käyttöä, sillä tiedot niitä varten ovat käytettävissä vain pienellä viiveellä, kun taas tulosindokaattoreihin tarvittavat tiedot saataisiin vasta pitemmän ajan kuluttua. Vaikutusindikaattoreita voidaan käyttää vasta vuosien kuluttua tukitoimen päätökseen saattamisesta.

| 33. | Komissio korosti varojen käytön merkitystä, koska ei olisi järkevää myöntää lisää varoja sellaista ohjelmaa tai painopistettä varten, jonka alkuperäistä määrärahaa ei ole saatu käytettyä.
  Komissio on yhtä mieltä siitä, että nopea varojen käyttö ei sinänsä osoita ohjelman onnistuneen. Tehokas varojen käyttö on kuitenkin välttämätön edellytys sille, että ohjelmassa pystytään saavuttamaan asetetut tavoitteet. Vaikka rahoituksen käyttöaste oli merkittävä tekijä suoritusvarauksen jakamisessa, kriteerit vaihtelivat jäsenvaltioittain ja olivat usein laajempia, kun käytettävissä oli luotettavia tietoja (ks. 28 ja 32 kohta).
  Ensimmäinen luetelmakohta – Vaikka investointi rautateihin olisi ollut ympäristölle suotuisampi vaihtoehto, hallintoviranomaisen oli otettava huomioon, että käytettävissä olevista varoista oli käytetty vain 14,5 prosenttia.
  Toinen luetelmakohta – Varojen jakaminen ympäristönsuojelutoimenpiteille oli yksi neuvottelujen kiistanalaisimmista aiheista. Lopputuloksena eräiden ympäristöhankkeiden (kuten jätteenpolttolaitoksen rakentamisen, jota oli lykätty) leikkauksia korvattiin osittain lisäämällä muiden ympäristöystävällisten hankkeiden määrärahaa. Vaikka yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvälle toimenpiteelle ei myönnetty lisää rahoitusta, keskustelu johti tämän alan toimien tehostumiseen.
  Kolmas luetelmakohta – Komissio ei ollut tyytyväinen siihen, että Brandenburg oli kohdentanut suuren osan varoista liikenne- ja varsinkin tieliikenneinfrastruktuuriin. Komissio on ottanut asian säännöllisesti esille kyseisen osavaltion kanssa, mutta tämä puolustaa päätöstään n + 2-säännön perusteella. Komissio aikoo ottaa asian esille seuraavaa ohjelmakautta koskevissa neuvotteluissa. |
| --- | --- |

33.

Komissio korosti varojen käytön merkitystä, koska ei olisi järkevää myöntää lisää varoja sellaista ohjelmaa tai painopistettä varten, jonka alkuperäistä määrärahaa ei ole saatu käytettyä.

Komissio on yhtä mieltä siitä, että nopea varojen käyttö ei sinänsä osoita ohjelman onnistuneen. Tehokas varojen käyttö on kuitenkin välttämätön edellytys sille, että ohjelmassa pystytään saavuttamaan asetetut tavoitteet. Vaikka rahoituksen käyttöaste oli merkittävä tekijä suoritusvarauksen jakamisessa, kriteerit vaihtelivat jäsenvaltioittain ja olivat usein laajempia, kun käytettävissä oli luotettavia tietoja (ks. 28 ja 32 kohta).

Ensimmäinen luetelmakohta – Vaikka investointi rautateihin olisi ollut ympäristölle suotuisampi vaihtoehto, hallintoviranomaisen oli otettava huomioon, että käytettävissä olevista varoista oli käytetty vain 14,5 prosenttia.

Toinen luetelmakohta – Varojen jakaminen ympäristönsuojelutoimenpiteille oli yksi neuvottelujen kiistanalaisimmista aiheista. Lopputuloksena eräiden ympäristöhankkeiden (kuten jätteenpolttolaitoksen rakentamisen, jota oli lykätty) leikkauksia korvattiin osittain lisäämällä muiden ympäristöystävällisten hankkeiden määrärahaa. Vaikka yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvälle toimenpiteelle ei myönnetty lisää rahoitusta, keskustelu johti tämän alan toimien tehostumiseen.

Kolmas luetelmakohta – Komissio ei ollut tyytyväinen siihen, että Brandenburg oli kohdentanut suuren osan varoista liikenne- ja varsinkin tieliikenneinfrastruktuuriin. Komissio on ottanut asian säännöllisesti esille kyseisen osavaltion kanssa, mutta tämä puolustaa päätöstään n + 2-säännön perusteella. Komissio aikoo ottaa asian esille seuraavaa ohjelmakautta koskevissa neuvotteluissa.

| 34. | Suoritusvarauksen jaon oli tarkoitus olla riippumaton siitä rakennerahastosta, josta varat maksettaisiin.
  Se vastasi pitkän aikavälin kehitystavoitteita sekä tiettyjen alojen suurta rahoitustarvetta. Joissakin tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamissa tapauksissa ohjelmille ei myönnetty rahoitusta varauksesta, koska n + 2-säännön mukainen määrärahojen vapauttaminen vaikutti erittäin todennäköiseltä. |
| --- | --- |

34.

Suoritusvarauksen jaon oli tarkoitus olla riippumaton siitä rakennerahastosta, josta varat maksettaisiin.

Se vastasi pitkän aikavälin kehitystavoitteita sekä tiettyjen alojen suurta rahoitustarvetta. Joissakin tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamissa tapauksissa ohjelmille ei myönnetty rahoitusta varauksesta, koska n + 2-säännön mukainen määrärahojen vapauttaminen vaikutti erittäin todennäköiseltä.

| 36. | Kuten vastauksessa kohtaan 34 todetaan, varojen jako ei missään nimessä perustunut aina käyttöasteeseen, vaikka tämä oli yksi varauksen jakoa määräävistä indikaattoreista, vaan siinä otettiin huomioon panosten ja tulosten vaikuttavuus käytettävissä olevien tietojen perusteella sekä pitemmän aikavälin tarpeet. |
| --- | --- |

36.

Kuten vastauksessa kohtaan 34 todetaan, varojen jako ei missään nimessä perustunut aina käyttöasteeseen, vaikka tämä oli yksi varauksen jakoa määräävistä indikaattoreista, vaan siinä otettiin huomioon panosten ja tulosten vaikuttavuus käytettävissä olevien tietojen perusteella sekä pitemmän aikavälin tarpeet.

VÄLITARKISTUKSEN VAIKUTUS

| 42. | Käyttöasteen asemaa väliarvioinnissa koskevassa kysymyksessä komissio viittaa kohtaan 34, jossa se vastaa suoritusvarausta koskeviin huomautuksiin.
  Toinen luetelmakohta – Varojen käytön tehokkuuden lisäksi varojen käytön vaikuttavuus etenkin työpaikkojen luomisessa oli yksi peruste. Vaara, että ympäristöhankkeet ylittäisivät menojen aikarajan, vaikutti tämän alan investointien rahoituksen vähentämiseen.
  Viides luetelmakohta – Komissio valvoo kyseisenlaisten hankkeiden EU-tukikelpoisuutta tarkastustoiminnalla ja asianomaisen seurantakomitean välityksellä. Esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastosta osana Calabrian toimenpideohjelmaa rahoitettavat hankkeet tarkastetaan maaliskuussa 2007.
  Kuudes luetelmakohta – Yksityinen rahoitus poistettiin osittain siksi, että yksityinen rahoitus oli sisällytetty rahoitustaulukoihin erehdyksessä (tarkoitus ei ollut sisällyttää sitä yhteisrahoitusperustaan), ja osittain siksi, että sen määrä vaihtelee, jolloin rahoitussuunnitelmia jouduttiin jatkuvasti tarkistamaan. Julkinen rahoitus on vakaampaa. Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) määrärahat kyseisille toimenpiteille pysyivät muuttumattomina, ja yksityistä rahoitusta hankittiin edelleen toimenpiteiden toteuttamiseksi vaikkakaan ei enää yhteisrahoitusperustan osana. |
| --- | --- |

42.

Käyttöasteen asemaa väliarvioinnissa koskevassa kysymyksessä komissio viittaa kohtaan 34, jossa se vastaa suoritusvarausta koskeviin huomautuksiin.

Toinen luetelmakohta – Varojen käytön tehokkuuden lisäksi varojen käytön vaikuttavuus etenkin työpaikkojen luomisessa oli yksi peruste. Vaara, että ympäristöhankkeet ylittäisivät menojen aikarajan, vaikutti tämän alan investointien rahoituksen vähentämiseen.

Viides luetelmakohta – Komissio valvoo kyseisenlaisten hankkeiden EU-tukikelpoisuutta tarkastustoiminnalla ja asianomaisen seurantakomitean välityksellä. Esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastosta osana Calabrian toimenpideohjelmaa rahoitettavat hankkeet tarkastetaan maaliskuussa 2007.

Kuudes luetelmakohta – Yksityinen rahoitus poistettiin osittain siksi, että yksityinen rahoitus oli sisällytetty rahoitustaulukoihin erehdyksessä (tarkoitus ei ollut sisällyttää sitä yhteisrahoitusperustaan), ja osittain siksi, että sen määrä vaihtelee, jolloin rahoitussuunnitelmia jouduttiin jatkuvasti tarkistamaan. Julkinen rahoitus on vakaampaa. Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) määrärahat kyseisille toimenpiteille pysyivät muuttumattomina, ja yksityistä rahoitusta hankittiin edelleen toimenpiteiden toteuttamiseksi vaikkakaan ei enää yhteisrahoitusperustan osana.

| 43. | Komissio viittaa kohtaan 33 antamaansa vastaukseen. |
| --- | --- |

43.

Komissio viittaa kohtaan 33 antamaansa vastaukseen.

KAUTTA 2007–2013 KOSKEVAT JÄRJESTELYT

| 45. | Aikaisemmin yleisesti vaadittu väliarviointi korvataan kaudella 2007–2013 tarpeisiin perustuvilla jatkuvilla arvioinneilla, joissa arvioidaan ohjelman täytäntöönpanoa ja seurataan muutostarvetta ulkoisen ympäristön muuttuessa. Tämä lähestymistapa edellyttää vahvempaa yhteyttä seurannan, arvioinnin ja päätöksenteon välillä, ja sitä voidaan paremmin mukauttaa arvioinnin käyttäjien tarpeisiin. Arviointiin ryhdytään, jos seurantajärjestelmä havaitsee ajankohtaisia tai mahdollisia vaikeuksia, mutta arviointi voidaan tehdä myös sellaisten strategisten tai operatiivisten seikkojen tarkastelemiseksi säännöllisin väliajoin, joita ei voida analysoida pelkästään seurantatietojen perusteella.
  Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio antoi tätä uutta toimintamallia koskevat ohjeet vuonna 2006 (valmisteluasiakirja nro 5: Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Evaluation during the Programme period – 2007–2013). |
| --- | --- |

45.

Aikaisemmin yleisesti vaadittu väliarviointi korvataan kaudella 2007–2013 tarpeisiin perustuvilla jatkuvilla arvioinneilla, joissa arvioidaan ohjelman täytäntöönpanoa ja seurataan muutostarvetta ulkoisen ympäristön muuttuessa. Tämä lähestymistapa edellyttää vahvempaa yhteyttä seurannan, arvioinnin ja päätöksenteon välillä, ja sitä voidaan paremmin mukauttaa arvioinnin käyttäjien tarpeisiin. Arviointiin ryhdytään, jos seurantajärjestelmä havaitsee ajankohtaisia tai mahdollisia vaikeuksia, mutta arviointi voidaan tehdä myös sellaisten strategisten tai operatiivisten seikkojen tarkastelemiseksi säännöllisin väliajoin, joita ei voida analysoida pelkästään seurantatietojen perusteella.

Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio antoi tätä uutta toimintamallia koskevat ohjeet vuonna 2006 (valmisteluasiakirja nro 5: Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Evaluation during the Programme period – 2007–2013).

PÄÄTELMÄT

| 47. | Väliarvioinnin pyrkimys vaikuttavuuden, tehokkuuden ja odotettujen vaikutusten arvioimiseksi rajoittui alkupanosten ja tulosten analyysiin. Monien ohjelmien myöhäinen tai hidas käynnistyminen vaikeutti analyysiä, mutta joissakin tapauksissa sellainen tehtiin (ks. komission kertomus Growing Evaluation Capacity, luku 5). Muista väliarvioinnissa tarkastelluista seikoista on kuitenkin hyötyä päätettäessä suoritusvarauksen jakamisesta ja toimenpideohjelmien mukauttamisesta. |
| --- | --- |

47.

Väliarvioinnin pyrkimys vaikuttavuuden, tehokkuuden ja odotettujen vaikutusten arvioimiseksi rajoittui alkupanosten ja tulosten analyysiin. Monien ohjelmien myöhäinen tai hidas käynnistyminen vaikeutti analyysiä, mutta joissakin tapauksissa sellainen tehtiin (ks. komission kertomus Growing Evaluation Capacity, luku 5). Muista väliarvioinnissa tarkastelluista seikoista on kuitenkin hyötyä päätettäessä suoritusvarauksen jakamisesta ja toimenpideohjelmien mukauttamisesta.

| 48. | Suoritusvarausta käytettiin varojen jakamiseen ohjelmiin useiden kriteerien mukaisesti, joille komissio suositteli kolmenlaisia indikaattoreita. Rahoituksen käyttöaste oli merkittävä tekijä, mutta kriteerit vaihtelivat jäsenvaltioittain ja olivat usein laajempia riippuen luotettavien tietojen käytettävyydestä (ks. 28 ja 32 kohta). |
| --- | --- |

48.

Suoritusvarausta käytettiin varojen jakamiseen ohjelmiin useiden kriteerien mukaisesti, joille komissio suositteli kolmenlaisia indikaattoreita. Rahoituksen käyttöaste oli merkittävä tekijä, mutta kriteerit vaihtelivat jäsenvaltioittain ja olivat usein laajempia riippuen luotettavien tietojen käytettävyydestä (ks. 28 ja 32 kohta).

| 49. | Komissio katsoo, että väliarviointi vaikutti merkittävästi ohjelmien yleiseen toteutumiseen ja siihen, miten niissä otettiin huomioon politiikkojen painopistealueet. Samalla komissio halusi välttää lisävarojen kohdentamisen aloille, joilla oli vaikeuksia jo aiempien varojen käyttämisessä. |
| --- | --- |

49.

Komissio katsoo, että väliarviointi vaikutti merkittävästi ohjelmien yleiseen toteutumiseen ja siihen, miten niissä otettiin huomioon politiikkojen painopistealueet. Samalla komissio halusi välttää lisävarojen kohdentamisen aloille, joilla oli vaikeuksia jo aiempien varojen käyttämisessä.

| 50. | Varojen vähäisestä käyttöasteesta johtuen väliarviointi näytti ainoastaan suuntaa varojen asianmukaiselle kohdentamiselle. |
| --- | --- |

50.

Varojen vähäisestä käyttöasteesta johtuen väliarviointi näytti ainoastaan suuntaa varojen asianmukaiselle kohdentamiselle.

| 51. | Komissio on samaa mieltä siitä, että on aiheellista harkita uudelleen ohjelmakauden 2000–2006 tavoitteita, toimenpiteitä ja talousarviomäärärahoja. Komissio hyödynsi vuosien 2000–2006 kokemuksia ehdottaessaan muutoksia kautta 2007–2013 koskeviin järjestelyihin.
  Ensimmäinen luetelmakohta – On komission tehtävä varmistaa, että vaikuttavuus, rahankäytön vastineellisuus ja rahoituksen järkevä käyttöaste otetaan asianmukaisesti huomioon. Komissio pyrkii täyttämään tämän velvollisuuden.
  Toinen luetelmakohta – Nopean käytön ja laadun välille n + 2-säännöstä aiheutuva jännite ei välttämättä tarkoita, että laadusta olisi tingittävä. Komissio pyrkii estämään tämän.
  Kolmas luetelmakohta – Valvonta- ja arviointijärjestelyt ohjelmakaudelle 2007–2013 on suunniteltu siten, että ne vastaisivat ohjelmissa esiintyviin käytännön haasteisiin. |
| --- | --- |

51.

Komissio on samaa mieltä siitä, että on aiheellista harkita uudelleen ohjelmakauden 2000–2006 tavoitteita, toimenpiteitä ja talousarviomäärärahoja. Komissio hyödynsi vuosien 2000–2006 kokemuksia ehdottaessaan muutoksia kautta 2007–2013 koskeviin järjestelyihin.

Ensimmäinen luetelmakohta – On komission tehtävä varmistaa, että vaikuttavuus, rahankäytön vastineellisuus ja rahoituksen järkevä käyttöaste otetaan asianmukaisesti huomioon. Komissio pyrkii täyttämään tämän velvollisuuden.

Toinen luetelmakohta – Nopean käytön ja laadun välille n + 2-säännöstä aiheutuva jännite ei välttämättä tarkoita, että laadusta olisi tingittävä. Komissio pyrkii estämään tämän.

Kolmas luetelmakohta – Valvonta- ja arviointijärjestelyt ohjelmakaudelle 2007–2013 on suunniteltu siten, että ne vastaisivat ohjelmissa esiintyviin käytännön haasteisiin.

| 52. | Komissio on samaa mieltä siitä, että täytäntöönpanon juoheva aloitus lisää puolivälissä toteutettavien arviointien hyötyä. Kauden 2000–2006 väliarvioinnilla pyrittiin selvittämään, miten hyvin ohjelmat edistyivät, ja tarvittaessa muuttamaan niitä alustavien tulosten perusteella sen sijaan, että jatkettaisiin toimintaa, jonka positiiviset tulokset alittaisivat odotukset. Lukuun ottamatta oikeudellisten menettelyjen vuoksi avoimia sitoumuksia kauden 1994–1999 ohjelmat on pääosin saatettu päätökseen ja maksamattomien sitoumusten osuus alkuperäisistä määrärahoista oli 31. joulukuuta 2006 alle 0,6 prosenttia (917 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

52.

Komissio on samaa mieltä siitä, että täytäntöönpanon juoheva aloitus lisää puolivälissä toteutettavien arviointien hyötyä. Kauden 2000–2006 väliarvioinnilla pyrittiin selvittämään, miten hyvin ohjelmat edistyivät, ja tarvittaessa muuttamaan niitä alustavien tulosten perusteella sen sijaan, että jatkettaisiin toimintaa, jonka positiiviset tulokset alittaisivat odotukset. Lukuun ottamatta oikeudellisten menettelyjen vuoksi avoimia sitoumuksia kauden 1994–1999 ohjelmat on pääosin saatettu päätökseen ja maksamattomien sitoumusten osuus alkuperäisistä määrärahoista oli 31. joulukuuta 2006 alle 0,6 prosenttia (917 miljoonaa euroa).

SUOSITUKSET

| 53. | Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio antoi elokuussa 2006 yksityiskohtaiset ohjeet kauden 2000–2006 päättämistä varten. Päättämistä koskevat vaatimukset ovat nyt tutumpia kuin ennen kauden 1994–1999 päättämistä.
  Toinen luetelmakohta – Komissio kiinnittää kauden 2007–2013 ohjelmissa erityistä huomiota uusien ohjelmien seurantajärjestelmien laatimiseen ja indikaattoreiden määrittelyyn.
  Kolmas luetelmakohta – Uudet arviointijärjestelyt lisäävät joustoa. Aikaisemmin yleisesti vaadittu väliarviointi korvataan kaudella 2007–2013 tarpeisiin perustuvilla jatkuvilla arvioinneilla, joissa arvioidaan ohjelman täytäntöönpanoa ja seurataan muutostarvetta ulkoisen ympäristön muuttuessa. Tämä lähestymistapa on helpommin mukautettavissa arvioinnin käyttäjien tarpeisiin.
  Säädöksillä käyttöön otettu suhteellisuus ja ohjelmasuunnittelun yhtenäistäminen lisäävät myös arviointijärjestelyjen joustavuutta.
  Neljäs luetelmakohta – Kauden 2007–2013 järjestelyt ovat joustavampia.
  Viides luetelmakohta – Rakennerahastoasetus tarjoaa kaudella 2007–2013 joustovaraa arvioinnin ja ohjelmansuunnittelun muuttamisen yhdistämiseen. Arvioinneista saadaan hyödyllisiä suosituksia ja niissä voidaan yksilöidä hyviä ja huonoja käytäntöjä.
  Kuudes luetelmakohta – Tärkeimmät ohjeet kaudelle 2000–2006 toimitettiin ajoissa. Komissio antoi vuonna 2006 ohjeet kaudelle 2007–2013.
  Seitsemäs luetelmakohta – Yhteisrahoitettavien toimien on edistettävä Euroopan unionin politiikkojen painopistealueita, mukaan luettuna kasvu- ja työllisyysohjelma. EU:n viidentoista vanhimman jäsenvaltion on täytettävä tietyt tavoitteet viimeksi mainitun ohjelman rahoittamisessa. |
| --- | --- |

53.

Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio antoi elokuussa 2006 yksityiskohtaiset ohjeet kauden 2000–2006 päättämistä varten. Päättämistä koskevat vaatimukset ovat nyt tutumpia kuin ennen kauden 1994–1999 päättämistä.

Toinen luetelmakohta – Komissio kiinnittää kauden 2007–2013 ohjelmissa erityistä huomiota uusien ohjelmien seurantajärjestelmien laatimiseen ja indikaattoreiden määrittelyyn.

Kolmas luetelmakohta – Uudet arviointijärjestelyt lisäävät joustoa. Aikaisemmin yleisesti vaadittu väliarviointi korvataan kaudella 2007–2013 tarpeisiin perustuvilla jatkuvilla arvioinneilla, joissa arvioidaan ohjelman täytäntöönpanoa ja seurataan muutostarvetta ulkoisen ympäristön muuttuessa. Tämä lähestymistapa on helpommin mukautettavissa arvioinnin käyttäjien tarpeisiin.

Säädöksillä käyttöön otettu suhteellisuus ja ohjelmasuunnittelun yhtenäistäminen lisäävät myös arviointijärjestelyjen joustavuutta.

Neljäs luetelmakohta – Kauden 2007–2013 järjestelyt ovat joustavampia.

Viides luetelmakohta – Rakennerahastoasetus tarjoaa kaudella 2007–2013 joustovaraa arvioinnin ja ohjelmansuunnittelun muuttamisen yhdistämiseen. Arvioinneista saadaan hyödyllisiä suosituksia ja niissä voidaan yksilöidä hyviä ja huonoja käytäntöjä.

Kuudes luetelmakohta – Tärkeimmät ohjeet kaudelle 2000–2006 toimitettiin ajoissa. Komissio antoi vuonna 2006 ohjeet kaudelle 2007–2013.

Seitsemäs luetelmakohta – Yhteisrahoitettavien toimien on edistettävä Euroopan unionin politiikkojen painopistealueita, mukaan luettuna kasvu- ja työllisyysohjelma. EU:n viidentoista vanhimman jäsenvaltion on täytettävä tietyt tavoitteet viimeksi mainitun ohjelman rahoittamisessa.

---