# Euroopan unionin L 35/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.035.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 35 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta9. helmikuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.035.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 35

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta9. helmikuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/65/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös, annettu 11 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä (EKP/2010/21) | 1 |
| | | 2011/66/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös, annettu 25 päivänä marraskuuta 2010, niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta (EKP/2010/23) | 17 |
| | | 2011/67/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, euroseteleiden liikkeeseenlaskusta (EKP/2010/29) | 26 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | | 2011/68/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 11 päivänä marraskuuta 2010, kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKP/2010/20) | 31 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2011/65/EU

*

Euroopan keskuspankin päätös, annettu 11 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä (EKP/2010/21)

(EKP/2010/21)

1

2011/66/EU

*

Euroopan keskuspankin päätös, annettu 25 päivänä marraskuuta 2010, niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta (EKP/2010/23)

(EKP/2010/23)

17

2011/67/EU

*

Euroopan keskuspankin päätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2010, euroseteleiden liikkeeseenlaskusta (EKP/2010/29)

(EKP/2010/29)

26

SUUNTAVIIVAT

2011/68/EU

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 11 päivänä marraskuuta 2010, kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKP/2010/20)

(EKP/2010/20)

31

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/1

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2010,

Euroopan keskuspankin tilinpäätöksestä

(uudelleenlaadittu)

(EKP/2010/21)

(2011/65/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 26.2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) tilinpäätöksestä 10 päivänä marraskuuta 2006 tehtyä päätöstä EKP/2006/17 (1) on muutettu olennaisesti useamman kerran. Kun päätökseen nyt tehdään uusia, pääasiassa korkoriskeiltä suojautumista koskevia muutoksia, päätös tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) tilinpäätöksestä 10 päivänä marraskuuta 2006 tehtyä päätöstä EKP/2006/17 (1) on muutettu olennaisesti useamman kerran. Kun päätökseen nyt tehdään uusia, pääasiassa korkoriskeiltä suojautumista koskevia muutoksia, päätös tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen.

| (2) | Kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 10 päivänä marraskuuta 2006 annetut suuntaviivat EKP/2006/16 (2), johon viitataan päätöksessä EKP/2006/17, on laadittu uudelleen ja kumottu kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 11 päivänä marraskuuta 2010 annetuilla suuntaviivoilla EKP/2010/20 (3), |
| --- | --- |

(2)

Kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 10 päivänä marraskuuta 2006 annetut suuntaviivat EKP/2006/16 (2), johon viitataan päätöksessä EKP/2006/17, on laadittu uudelleen ja kumottu kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 11 päivänä marraskuuta 2010 annetuilla suuntaviivoilla EKP/2010/20 (3),

ON HYVÄKSYNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:

I   LUKU

YLEISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ

1 artikla

Määritelmät

1.   Kun tässä päätöksessä käytetään suuntaviivojen EKP/2010/20 1 artiklassa määriteltyjä käsitteitä, niillä on sama merkitys kuin niille on edellä mainitussa artiklassa määritetty.

2.   Tässä päätöksessä käytetyillä kirjanpitoteknisillä käsitteillä on sama merkitys kuin niille on annettu suuntaviivojen EKP/2010/20 liitteessä II.

2 artikla

Soveltamisala

Tämän päätöksen sääntöjä sovelletaan EKP:n tilinpäätökseen, joka käsittää Euroopan keskuspankin (EKP) taseen, taseen ulkopuoliset erät, tuloslaskelman ja EKP:n tilinpäätöksen liitetiedot.

3 artikla

Perusoletukset

Suuntaviivojen EKP/2010/20 3 artiklassa määriteltyjä tilinpäätöstä koskevia perusoletuksia noudatetaan myös tätä päätöstä sovellettaessa.

4 artikla

Saamisten ja velkojen kirjaaminen

Rahoitusvarat ja -velat sekä muut saamiset ja velat kirjataan EKP:n taseeseen ainoastaan suuntaviivojen EKP/2010/20 4 artiklan mukaisesti.

5 artikla

Talousperuste ja kassaperuste (maksuperuste)

Suuntaviivojen EKP/2010/20 5 artiklassa määritettyjä sääntöjä sovelletaan tähän päätökseen.

II   LUKU

TASEEN SISÄLTÖÄ JA ARVOSTAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

6 artikla

Taseen sisältö

Tase-erät käyvät ilmi liitteestä I.

7 artikla

Varaus valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta

EKP:n toimintojen luonne huomioon ottaen EKP:n neuvosto voi tehdä EKP:n taseeseen varauksen valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskien sekä kullan hintariskin varalta. EKP:n neuvosto päättää varauksen suuruudesta ja käytöstä EKP:n riskialttiudesta tehdyn perustellun arvion nojalla.

8 artikla

Tase-erien arvostaminen

1.   Tase-erien arvostuksessa käytetään markkinahintoja ja -kursseja, jollei liitteessä I muuta säädetä.

2.   Kulta, valuuttainstrumentit, arvopaperit ja rahoitusinstrumentit arvostetaan vuoden lopussa markkinakeskihintoihin ja -kursseihin. Arvostus koskee sekä taseessa olevia että taseen ulkopuolisia eriä.

3.   Kullan arvostuksessa ei hinta- ja valuuttakurssimuutoksia eroteta toisistaan, vaan kirjataan yksi ainoa kullan arvonmuutos, joka perustuu kullan painoyksikön eurohintaan neljännesvuosittaisen arvostuspäivän EUR/USD-kurssiin. Valuuttasaamiset arvostetaan valuutoittain, mukaan lukien taseessa olevat ja taseen ulkopuoliset erät. Tässä artiklassa erityiset nosto-oikeudet (SDR), erityisten nosto-oikeuksien valuuttakorin pohjana olevat yksittäiset valuutat mukaan luettuina, katsotaan yhdeksi saamiseksi. Arvopaperit arvostetaan arvopaperilajeittain eli ISIN-koodeittain. Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit sekä eriin ”Muut rahoitussaatavat” ja ”Sekalaiset erät” kuuluvat arvopaperit käsitellään kuitenkin erillisinä.

4.   Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita käsitellään erillisinä ja ne arvostetaan jaksotetun hankintamenon perusteella ja arvonalennus huomioon ottaen. Ei-jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita käsitellään samalla tavalla. Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita voidaan myydä ennen eräpäivää kaikissa seuraavissa tapauksissa:

| a) | jos myytävää määrää pidetään merkityksettömänä koko eräpäivään saakka pidettävien arvopapereiden salkkuun verrattuna, |
| --- | --- |

a)

jos myytävää määrää pidetään merkityksettömänä koko eräpäivään saakka pidettävien arvopapereiden salkkuun verrattuna,

| b) | jos arvopaperit myydään sen kuukauden aikana, jossa niillä on eräpäivä, |
| --- | --- |

b)

jos arvopaperit myydään sen kuukauden aikana, jossa niillä on eräpäivä,

| c) | poikkeuksellisissa olosuhteissa kuten liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuden heikentyessä merkittävästi tai EKP:n neuvoston nimenomaisen rahapoliittisen päätöksen seurauksena. |
| --- | --- |

c)

poikkeuksellisissa olosuhteissa kuten liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuden heikentyessä merkittävästi tai EKP:n neuvoston nimenomaisen rahapoliittisen päätöksen seurauksena.

9 artikla

Käänteisoperaatiot

Käänteisoperaatioita käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 8 artiklan mukaisesti.

10 artikla

Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet

Jälkimarkkinakelpoisia osakkeita ja osuuksia käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 9 artiklan mukaisesti.

11 artikla

Arvopaperien korkoriskiltä suojautuminen johdannaisten avulla

Korkoriskiltä suojautumista käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 10 artiklan mukaisesti.

12 artikla

Synteettiset instrumentit

Synteettisiä instrumentteja käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 11 artiklan mukaisesti.

III   LUKU

TULOSLASKELMAAN KIRJAAMISEN PERIAATTEET

13 artikla

Tuottojen kirjaaminen

1.   Tuotoksi kirjaamisessa sovelletaan suuntaviivojen EKP/2010/20 13 artiklan 1, 2, 3, 5 ja 7 alakohtaa.

2.   Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien, joita koskeva poikkeus on kumottu, EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaisesti maksamia osuuksia erityisillä arvonmuutostileillä käytetään realisoitumattomien tappioiden kattamiseen, kun nämä tappiot ylittävät suuntaviivojen EKP/2010/20 13 artiklan 1 kohdan c alakohdassa kuvatulla tavalla aiemmat, tavallisesti käytettävälle arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot, ennen näiden tappioiden kattamista EKPJ:n perussäännön 33.2 artiklan mukaisesti. Erityisillä arvonmuutostileillä olevien kultasaamisten, valuuttavarojen ja arvopaperien määrää vähennetään suhteellisesti kyseisiä omaisuuseriä koskevien saamisten pienentyessä.

14 artikla

Transaktiomenot

Suuntaviivojen EKP/2010/20 14 artiklaa sovelletaan tähän päätökseen.

IV   LUKU

TASEEN ULKOPUOLISIA ERIÄ KOSKEVAT KIRJANPITOPERIAATTEET

15 artikla

Yleissäännöt

Suuntaviivojen EKP/2010/20 15 artiklaa sovelletaan tähän päätökseen.

16 artikla

Valuuttatermiinit

Valuuttatermiinejä käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 16 artiklan mukaisesti.

17 artikla

Valuuttaswapit

Valuuttaswapeja käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 17 artiklan mukaisesti.

18 artikla

Futuurisopimukset

Futuurisopimuksia käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 18 artiklan mukaisesti.

19 artikla

Koronvaihtosopimukset

Koronvaihtosopimuksia käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 19 artiklan mukaisesti. Tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjatut realisoitumattomat tappiot jaksotetaan seuraavina tilikausina tasapoistoina. Kun kyse on koronvaihtosopimusten termiinikaupoista, jaksotus aloitetaan liiketoimen arvostuspäivästä.

20 artikla

Korkotermiinit

Korkotermiinejä käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 20 artiklan mukaisesti.

21 artikla

Arvopapereiden termiinikaupat

Arvopapereiden termiinikauppoja käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menetelmä A:n mukaisesti.

22 artikla

Optiot

Optioita käsitellään suuntaviivojen EKP/2010/20 22 artiklan mukaisesti.

V   LUKU

VUOSITTAIN JULKAISTAVA TASE JA TULOSLASKELMA

23 artikla

Kaavat

1.   EKP:n vuosittain julkaistavan taseen kaava annetaan liitteessä II.

2.   EKP:n julkaistavan tuloslaskelman kaava annetaan liitteessä III.

VI   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

24 artikla

Sääntöjen kehittäminen, soveltaminen ja tulkinta

1.   Tätä päätöstä tulkittaessa tulee ottaa huomioon valmistelutyö, unionin lainsäädännössä yhdenmukaistetut kirjanpitoperiaatteet sekä yleisesti hyväksytyt kansainväliset tilinpäätösstandardit.

2.   Mikäli tässä päätöksessä ei säädetä erityisestä kirjaamistavasta eikä EKP:n neuvosto päätä toisin, EKP noudattaa EKP:n toimintaan ja kirjanpitoon soveltuvia Euroopan unionin hyväksymien kansainvälisten IAS-tilinpäätösstandardien mukaisia arvostamisperiaatteita.

25 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös EKP/2006/17. Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen ja luetaan liitteen V vastaavuustaulukon mukaisesti.

26 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2010.

Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä marraskuuta 2010.

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EUVL L 348, 11.12.2006, s. 38.

1

(2)  EUVL L 348, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  Katso tämän 31 virallisen lehden sivu

3

---

LIITE I

TASEEN SISÄLTÖÄ JA ARVOSTAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

Huomautus: numerointi viittaa liitteessä II esitettyyn tasekaavaan.

SAAMISET

| Tase-erä | Tase-erien sisältöluokat | Arvostusperiaate |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kulta ja kultasaamiset |

Tase-erä

Tase-erien sisältöluokat

Arvostusperiaate

1

Fyysinen kulta eli kultaharkot, -rahat, -levyt ja -kimpaleet, joko varastoitu tai ”matkalla”. Investointikulta (ei-fyysinen kulta), esimerkiksi kulta avistatileillä (yhteistileillä), määräaikaistalletukset ja seuraavista liiketoimista johtuvat kultasaamiset: a) kultapitoisuuden muuttumiset ja b) sijaintipaikkaa tai laatua koskevat kultaswapit, joissa luovutusajankohdan ja vastaanottoajankohdan väliin jää vähintään yksi pankkipäivä.

Markkinahintaan

| 2 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

2

Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolella olevilta vastapuolilta, mukaan luettuina kansainväliset ja ylikansalliset laitokset sekä euroalueeseen kuulumattomat keskuspankit.

| 2.1 | Saamiset Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) |
| --- | --- |

2.1

| a) | Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
  Kansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset talletukset. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ”Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle”. |
| --- | --- |

a)

Kansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset talletukset. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ”Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle”.

| a) | Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

| b) | Erityiset nosto-oikeudet
  Erityiset nosto-oikeudet (brutto). |
| --- | --- |

b)

Erityiset nosto-oikeudet (brutto).

| b) | Erityiset nosto-oikeudet
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

b)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

| c) | Muut saamiset
  GAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, talletukset IMF:n hallinnoimiin trusteihin. |
| --- | --- |

c)

GAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, talletukset IMF:n hallinnoimiin trusteihin.

| c) | Muut saamiset
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

c)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

| 2.2 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset, valuuttamääräiset lainat ja muut valuuttamääräiset saamiset |
| --- | --- |

2.2

| a) | Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset. |
| --- | --- |

a)

Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset.

| a) | Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

| b) | Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja. |
| --- | --- |

b)

Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

| b) | i) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| ii) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

ii)

Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| iii) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

iii)

Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| iv) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

  Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen |
| --- | --- |

iv)

Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

| c) | Valuuttamääräiset lainat (talletukset) euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia |
| --- | --- |

c)

| c) | Valuuttamääräiset lainat
  Talletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

c)

Talletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

| d) | Muut valuuttamääräiset saamiset
  Setelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta. |
| --- | --- |

d)

Setelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta.

| d) | Muut valuuttamääräiset saamiset
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

d)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

| 3 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta |
| --- | --- |

3

| a) | Arvopaperisijoitukset euroalueella, lukuun ottamatta erään ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Euroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja. |
| --- | --- |

a)

Euroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit sekä osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

| a) | i) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| ii) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

ii)

Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| iii) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

iii)

Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| iv) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

  Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen |
| --- | --- |

iv)

Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

| b) | Muut saamiset euroalueella olevilta, lukuun ottamatta erään ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Lainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto. |
| --- | --- |

b)

Lainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto.

| b) | Muut saamiset
  Talletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

b)

Talletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

| 4 | Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat |
| --- | --- |

4.1

| a) | Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset. |
| --- | --- |

a)

Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset.

| a) | Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
  Nimellisarvoon |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon

| b) | Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet ja osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit. |
| --- | --- |

b)

Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet ja osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit.

| b) | i) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Markkinahintaan
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Markkinahintaan

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| ii) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

ii)

Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| iii) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

iii)

Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| iv) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

  Markkinahintaan |
| --- | --- |

iv)

Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

Markkinahintaan

| c) | Lainat euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia lainoja |
| --- | --- |

c)

| c) | Lainat euroalueen ulkopuolelle
  Talletukset nimellisarvoon |
| --- | --- |

c)

Talletukset nimellisarvoon

| d) | Euroalueen ulkopuolisten tahojen liikkeeseen laskemat arvopaperit, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) liikkeeseen laskemat arvopaperit organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta. |
| --- | --- |

d)

Ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) liikkeeseen laskemat arvopaperit organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta.

| d) | i) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Markkinahintaan
  Preemiot/diskontot jaksotetaan |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Markkinahintaan

Preemiot/diskontot jaksotetaan

| ii) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

ii)

Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| iii) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

iii)

Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| 4.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset |
| --- | --- |

4.2

Luotonanto ERM II:n ehdoilla.

Nimellisarvoon

| 5 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

5

Erät 5.1–5.5: Eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (1) liitteessä I kuvattuihin rahapolitiikan välineisiin liittyvät liiketoimet.

| 5.1 | Perusrahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.1

Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan viikoittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on viikko.

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

| 5.2 | Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.2

Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan kuukausittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on kolme kuukautta.

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

| 5.3 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

5.3

Käänteisoperaatiot, joilla hienosäädetään markkinoita tarvittaessa.

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

| 5.4 | Käänteiset rakenteelliset operaatiot |
| --- | --- |

5.4

Käänteisoperaatiot, joilla vaikutetaan eurojärjestelmän rakenteelliseen asemaan rahoitussektoriin nähden.

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

| 5.5 | Maksuvalmiusluotot |
| --- | --- |

5.5

Yön yli -likviditeetti vakuuskelpoisia arvopapereita vastaan etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmä)

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

| 5.6 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot |
| --- | --- |

5.6

Luottolaitoksille myönnetyt lisäluotot, jotka aiheutuvat näille luottolaitoksille aiemmin myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopaperien arvonnoususta.

Nimellisarvoon tai hankintahintaan

| 6 | Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta |
| --- | --- |

6

Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, erään 7 ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset, mukaan lukien transaktiot, jotka johtuvat euroalueen aikaisempien valuuttavarantojen muuntamisesta, ja muut saamiset. Kirjeenvaihtajapankkimallin tilit ei-kotimaisissa euroalueen luottolaitoksissa. Muut saamiset ja operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin.

Nimellisarvoon tai hankintahintaan

| 7 | Euromääräiset arvopaperit euroalueelta |
| --- | --- |

7

| 7.1 | Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit |
| --- | --- |

7.1

Euroalueella liikkeeseen lasketut arvopaperit, joita pidetään rahapolitiikan harjoittamista varten. Hienosäätöoperaatioita varten hankitut EKP:n velkasitoumukset

| a) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Markkinahintaan
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

a)

Markkinahintaan

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| b) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä (hankintameno jos arvonalennus on katettu vastattavaa-erässä 13 tarkoitetulla varauksella.)
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

b)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä (hankintameno jos arvonalennus on katettu vastattavaa-erässä 13 tarkoitetulla varauksella.)

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| c) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

c)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| 7.2 | Muut arvopaperit |
| --- | --- |

7.2

Muut kuin erään 7.1 ”Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit” ja erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvat arvopaperit; joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, suoraan pidettävät rahamarkkinapaperit, mukaan luettuina euromääräiset valtion velkakirjat ajalta ennen EMUa. Osakkeet ja osuudet.

| a) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Markkinahintaan
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

a)

Markkinahintaan

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| b) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

b)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| c) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

c)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| iv) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
  Markkinahintaan |
| --- | --- |

iv)

Markkinahintaan

| 8 | Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä |
| --- | --- |

8

Saamiset julkisyhteisöiltä ajalta ennen EMUa (ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit, lainat)

Talletukset/lainat nimellisarvoon, ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit hankintahintaan

| 9 | Eurojärjestelmän sisäiset saamiset |
| --- | --- |

9

| 9.1 | EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset |
| --- | --- |

9.1

Kansallisiin keskuspankkeihin kohdistuvia EKP:n velkasitoumuksiin perustuvia eurojärjestelmän sisäisiä saamisia.

Hankintahintaan

| 9.2 | Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset |
| --- | --- |

9.2

EKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin liittyvät saamiset euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 13 päivänä joulukuuta 2010 tehdyn päätöksen EKP/2010/29 (2) mukaisesti

Nimellisarvoon

| 9.3 | Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto) |
| --- | --- |

9.3

Seuraavien alaerien nettopositiot:

| a) | TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen nettosumma – katso myös erä 10.2 ”Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)” |
| --- | --- |

a)

TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen nettosumma – katso myös erä 10.2 ”Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)”

| a) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon

| b) | muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille. |
| --- | --- |

b)

muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille.

| b) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

b)

Nimellisarvoon

| 10 | Selvitettävänä olevat erät |
| --- | --- |

10

Selvitystilien saldot (saamiset), mukaan lukien selvitettävänä olevat sekit.

Nimellisarvoon

| 11 | Muut saamiset |
| --- | --- |

11

| 11.1 | Euroalueen metallirahat |
| --- | --- |

11.1

Eurokolikot.

Nimellisarvoon

| 11.2 | Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus |
| --- | --- |

11.2

Maa-alueet ja rakennukset, kalusto, mukaan lukien atk-laitteistot, ohjelmistot.

Hankintahintaan poistot vähennettyinä

Poistoilla tarkoitetaan hyödykkeen poistopohjan systemaattista kuluksi kirjaamista sen taloudellisen vaikutusajan kuluessa. Taloudellinen vaikutusaika on ajanjakso, jona käyttöomaisuuden odotetaan olevan yrityksen käytettävissä. Yksittäisten merkittävien käyttöomaisuuserien taloudellinen vaikutusaika voidaan tarkistaa systemaattisesti, mikäli odotukset poikkeavat aikaisemmista arvioista. Merkittäviin hyödykkeisiin voi sisältyä osia, joilla on erilainen taloudellinen vaikutusaika. Taloudellinen vaikutusaika tulisi tällaisten osien osalta arvioida erikseen.

Aineettoman omaisuuden kustannukset sisältävät aineettoman omaisuuden hankintahinnan. Muita suoria tai epäsuoria kustannuksia käsitellään kuluina

Menojen aktivoinnissa sovelletaan raja-arvoa (mikäli meno ilman arvonlisäveroa jää alle 10 000 euron, sitä ei aktivoida)

| 11.3 | Muut rahoitusvarat |
| --- | --- |

11.3

| — | Voitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin sekä strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet |
| --- | --- |

—

Voitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin sekä strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet

| — | Arvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet, sekä muut rahoitusinstrumentit ja saldot, mukaan lukien määräaikaistalletukset ja sekkitilit, joita pidetään korvamerkittynä salkkuna |
| --- | --- |

—

Arvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet, sekä muut rahoitusinstrumentit ja saldot, mukaan lukien määräaikaistalletukset ja sekkitilit, joita pidetään korvamerkittynä salkkuna

| — | Tähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

Tähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa.

| a) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
  Markkinahintaan |
| --- | --- |

a)

Markkinahintaan

| b) | Voitto-osuudet ja epälikvidit kantaosakkeet sekä muut oman pääoman ehtoiset instrumentit, jotka edustavat pysyviä investointeja
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä |
| --- | --- |

b)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

| c) | Sijoitukset tytäryhtiöihin tai merkittävät osuudet yhtiöissä
  Omaisuuden nettoarvoon |
| --- | --- |

c)

Omaisuuden nettoarvoon

| d) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Markkinahintaan
  Preemiot/diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

d)

Markkinahintaan

Preemiot/diskontot jaksotetaan

| e) | Eräpäivään saakka tai pysyvinä investointeina pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

e)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

| f) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä |
| --- | --- |

f)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

| g) | Pankkitalletukset ja lainat
  Nimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot/talletukset ovat valuuttamääräisiä |
| --- | --- |

g)

Nimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot/talletukset ovat valuuttamääräisiä

| 11.4 | Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot |
| --- | --- |

11.4

Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopaperien termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostuksen tulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.

Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

| 11.5 | Siirtosaamiset ja maksetut ennakot |
| --- | --- |

11.5

Toteutuneet tulot, joista ei ole saatu maksua. Maksetut ennakot ja kertyneet korot (eli arvopaperia ostettaessa mukana siirtyneet kertyneet korot)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

| 11.6 | Sekalaiset erät |
| --- | --- |

11.6

| a) | Ennakot, lainat ja muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis) |
| --- | --- |

a)

Ennakot, lainat ja muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis)

| a) | Nimellisarvoon tai hankintahintaan |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon tai hankintahintaan

| b) | Asiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset |
| --- | --- |

b)

Asiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset

| b) | Markkinahintaan |
| --- | --- |

b)

Markkinahintaan

| c) | Nettoeläkesaamiset. |
| --- | --- |

c)

Nettoeläkesaamiset.

| c) | 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

c)

24 artiklan 2 kohdan mukaisesti

| d) | Eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset |
| --- | --- |

d)

Eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset

| d) | Nimellisarvoon/kerrytettävissä olevaan arvoon (ennen/jälkeen tappioiden kirjaamisen) |
| --- | --- |

d)

Nimellisarvoon/kerrytettävissä olevaan arvoon (ennen/jälkeen tappioiden kirjaamisen)

| e) | Varat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi ja/tai hankittu laiminlyöntiin syyllistyneen eurojärjestelmän vastapuolen asettaman vakuuden realisoinnin yhteydessä |
| --- | --- |

e)

Varat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi ja/tai hankittu laiminlyöntiin syyllistyneen eurojärjestelmän vastapuolen asettaman vakuuden realisoinnin yhteydessä

| e) | Hankintahintaan (jos rahoitusomaisuus on valuuttamääräistä, käytetään muuntamisessa valuutan markkinakurssia hankintahetkellä) |
| --- | --- |

e)

Hankintahintaan (jos rahoitusomaisuus on valuuttamääräistä, käytetään muuntamisessa valuutan markkinakurssia hankintahetkellä)

| 12 | Tilikauden tappio |
| --- | --- |

12

Nimellisarvoon

VELAT

| Tase-erä | Tase-erien sisältöluokat | Arvostusperiaate |
| --- | --- | --- |
| 1 | Liikkeessä olevat setelit |

Tase-erä

Tase-erien sisältöluokat

Arvostusperiaate

1

EKP:n päätöksen EKP/2010/29 mukaisesti liikkeeseen laskemat eurosetelit

Nimellisarvoon

| 2 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

2

Erät 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: Suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut euromääräiset talletukset

| 2.1 | Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset) |
| --- | --- |

2.1

EKPJ:n perussäännön mukaisesti vähimmäisvarantovelvoitteen alaisten rahalaitosten luetteloon kuuluvien luottolaitosten euromääräiset tilit. Erään kuuluvat ensisijaisesti vähimmäisvarantotalletusten tilit.

Nimellisarvoon

| 2.2 | Talletusmahdollisuus |
| --- | --- |

2.2

Yön yli -talletukset etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmässä)

Nimellisarvoon

| 2.3 | Määräaikaistalletukset |
| --- | --- |

2.3

Hienosäätötarkoituksessa kerättävät määräaikaistalletukset likviditeetin sitomiseksi

Nimellisarvoon

| 2.4 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

2.4

Rahapolitiikkaan liittyvät liiketoimet, joiden tarkoituksena on likviditeetin sitominen

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

| 2.5 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset |
| --- | --- |

2.5

Luottolaitosten talletukset, jotka tehdään näille luottolaitoksille myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopapereiden arvon laskun vuoksi

Nimellisarvoon

| 3 | Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

3

Repo-operaatiot samanaikaisten, vastaavien erään 7 ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Muut eurojärjestelmän rahapolitiikkaan liittymättömät operaatiot. Ei luottolaitosten sekkitilejä.

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

| 4 | EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset |
| --- | --- |

4

Vain EKP:n taseessa. Suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut sijoitustodistukset. Diskonttopaperit, jotka lasketaan liikkeeseen likviditeetin sitomistarkoituksessa.

Hankintahintaan.

Diskontot jaksotetaan.

| 5 | Euromääräiset velat muille euroalueella oleville |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Julkisyhteisöt |
| --- | --- |

5.1

Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset

Nimellisarvoon

| 5.2 | Muut |
| --- | --- |

5.2

Henkilöstön, liikeyritysten ja asiakkaiden, mukaan lukien vähimmäisvarantovelvoitteesta vapautetuiksi luetteloidut rahalaitokset, (ks. vastattavien erä 2.1), sekkitilitalletukset; määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset.

Nimellisarvoon

| 6 | Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

6

Muiden pankkien, keskuspankkien, kansainvälisten/ylikansallisten elinten, Euroopan komissio mukaan luettuna, sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset, mukaan lukien maksuliikettä varten pidettävät tilit sekä sijoitusten hoitoa varten pidettävät tilit: muiden tallettajien sekkitilit. Repo-operaatiot samanaikaisten, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien TARGET2-tilien saldot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

| 7 | Valuuttamääräiset velat euroalueelle |
| --- | --- |

7

Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa.

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

| 8 | Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

8

| 8.1 | Talletukset ja muut velat |
| --- | --- |

8.1

Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa.

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

| 8.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat |
| --- | --- |

8.2

Lainanotto ERM II:n ehdoilla.

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

| 9 | Myönnettyjen erityisten nosto-oikeuksien vastaerä |
| --- | --- |

9

SDR-määräinen erä, johon on kirjattu ne nosto-oikeudet, jotka kyseessä olevalle maalle tai kansalliselle keskuspankille on alun perin myönnetty.

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään vuoden viimeisen päivän markkinakurssia

| 10 | Eurojärjestelmän sisäiset velat |
| --- | --- |

10

| 10.1 | Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat |
| --- | --- |

10.1

EKP:n taseessa – euromääräinen

Nimellisarvoon

| 10.2 | Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto) |
| --- | --- |

10.2

Seuraavien alaerien nettopositiot:

| a) | TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista aiheutuvat nettovelat eli saamisten ja velkojen yhteismäärä – ks. myös vastaavien erä 9.3 ”Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)”. |
| --- | --- |

a)

TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista aiheutuvat nettovelat eli saamisten ja velkojen yhteismäärä – ks. myös vastaavien erä 9.3 ”Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)”.

| a) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon

| b) | Muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille |
| --- | --- |

b)

Muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille

| b) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

b)

Nimellisarvoon

| 11 | Selvitettävänä olevat erät |
| --- | --- |

11

Selvitystilien saldot (velat), mukaan lukien selvitettävänä olevat pankkisiirrot.

Nimellisarvoon

| 12 | Muut velat |
| --- | --- |

12

| 12.1 | Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot |
| --- | --- |

12.1

Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopapereiden termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen arvostustulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.

Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

| 12.2 | Siirtovelat ja saadut ennakot |
| --- | --- |

12.2

Tilikaudella toteutuneet menot, joista ei ole saatu maksua. Tilikaudella saadut maksut tuloista, jotka toteutuvat tulevina tilikausina.

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään markkinakurssia

| 12.3 | Sekalaiset erät |
| --- | --- |

12.3

| a) | Väliaikaiset verotustilit. Valuuttamääräiset luottotilit tai talletukset, jotka kattavat vakuuksia. Repo-operaatiot luottolaitosten kanssa samanaikaisten, vastaavien erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvien salkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Vähimmäisvarantotalletusten lisäksi olevat pakolliset talletukset. Muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat velat (liabilities on a trust basis). |
| --- | --- |

a)

Väliaikaiset verotustilit. Valuuttamääräiset luottotilit tai talletukset, jotka kattavat vakuuksia. Repo-operaatiot luottolaitosten kanssa samanaikaisten, vastaavien erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvien salkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Vähimmäisvarantotalletusten lisäksi olevat pakolliset talletukset. Muut vähämerkityksiset erät. Vakuudettomat velat (liabilities on a trust basis).

| a) | Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

| b) | Asiakkaiden kultatalletukset. |
| --- | --- |

b)

Asiakkaiden kultatalletukset.

| b) | Markkinahintaan |
| --- | --- |

b)

Markkinahintaan

| c) | Nettoeläkevelat |
| --- | --- |

c)

Nettoeläkevelat

| c) | 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |

c)

24 artiklan 2 kohdan mukaisesti

| 13 | Varaukset |
| --- | --- |

13

| a) | Valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä ja muita tarkoituksia varten; tällaisia muita tarkoituksia voivat olla esim. odotettavissa olevat vastaiset menot tai EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien osalta, joita koskeva poikkeus on kumottu. |
| --- | --- |

a)

Valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä ja muita tarkoituksia varten; tällaisia muita tarkoituksia voivat olla esim. odotettavissa olevat vastaiset menot tai EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien osalta, joita koskeva poikkeus on kumottu.

| a) | Hankintahintaan/nimellisarvoon |
| --- | --- |

a)

Hankintahintaan/nimellisarvoon

| b) | Rahamarkkinaoperaatioista johtuvia vastapuoliriskejä varten |
| --- | --- |

b)

Rahamarkkinaoperaatioista johtuvia vastapuoliriskejä varten

| b) | Nimellisarvoon (perustuu EKP:n neuvoston kunkin vuoden lopussa tekemään arvostukseen) |
| --- | --- |

b)

Nimellisarvoon (perustuu EKP:n neuvoston kunkin vuoden lopussa tekemään arvostukseen)

| 14 | Arvonmuutostilit |
| --- | --- |

14

| a) | Arvonmuutostilit, jotka johtuvat kullan, kaikenlaisten euromääräisten arvopaperien, kaikenlaisten valuuttamääräisten arvopaperien ja optioiden hintamuutoksista; markkinahintaisesta arvostuksesta johtuvat korkoriskijohdannaisiin liittyvät arvostuserot; arvonmuutostilit, jotka johtuvat valuuttakurssimuutoksista kaikissa nettovaluuttapositioissa, mukaan lukien valuuttaswapit ja -termiinit sekä erityiset nosto-oikeudet |
| --- | --- |

a)

Arvonmuutostilit, jotka johtuvat kullan, kaikenlaisten euromääräisten arvopaperien, kaikenlaisten valuuttamääräisten arvopaperien ja optioiden hintamuutoksista; markkinahintaisesta arvostuksesta johtuvat korkoriskijohdannaisiin liittyvät arvostuserot; arvonmuutostilit, jotka johtuvat valuuttakurssimuutoksista kaikissa nettovaluuttapositioissa, mukaan lukien valuuttaswapit ja -termiinit sekä erityiset nosto-oikeudet

| b) | Erityiset arvonmuutostilit, jotka koskevat EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaisia osuuksia sellaisten jäsenvaltioiden kansallisilta keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu – ks. 13 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

b)

Erityiset arvonmuutostilit, jotka koskevat EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaisia osuuksia sellaisten jäsenvaltioiden kansallisilta keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu – ks. 13 artiklan 2 kohta.

Keskihinnan ja markkina-arvon välinen arvostusero, muuntamisessa käytetään markkinakurssia

| 15 | Oma pääoma ja rahastot |
| --- | --- |

15

| 15.1 | Pääoma |
| --- | --- |

15.1

Maksettu pääoma

Nimellisarvoon

| 15.2 | Rahastot |
| --- | --- |

15.2

Lainmukaiset varaukset EKPJ:n perussäännön 33 artiklan mukaan ja EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankeilta, joita koskeva poikkeus on kumottu

Nimellisarvoon

| 16 | Tilikauden voitto |
| --- | --- |

16

Nimellisarvoon

---

(1)  EYVL L 310, 11.12.2000. s. 1.

(2)  Katso tämän virallisen lehden sivu 26 Päätös EKP/2010/29 annettiin ennen päätöksen EKP/2010/21 julkaisemista.

---

LIITE II

EKP:N VUOSITASE

| (miljoonina euroina) |
| --- |
| Vastaavaa (2) | Tilivuosi | Edellinen vuosi | Vastattavaa | Tilivuosi | Edellinen vuosi |
| 1 | Kulta ja kultasaamiset |

(miljoonina euroina)

Vastaavaa (2)

Tilivuosi

Edellinen vuosi

Vastattavaa

Tilivuosi

Edellinen vuosi

1

Kulta ja kultasaamiset

| 2 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

2

Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 2.1 | Saamiset IMF:ltä |
| --- | --- |

2.1

Saamiset IMF:ltä

| 2.2 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset |
| --- | --- |

2.2

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset

| 3 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta |
| --- | --- |

3

Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

| 4 | Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

4

Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 4.1 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat |
| --- | --- |

4.1

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

| 4.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset |
| --- | --- |

4.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

| 5 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

5

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

| 5.1 | Perusrahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.1

Perusrahoitusoperaatiot

| 5.2 | Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.2

Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

| 5.3 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

5.3

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 5.4 | Käänteiset rakenteelliset operaatiot |
| --- | --- |

5.4

Käänteiset rakenteelliset operaatiot

| 5.5 | Maksuvalmiusluotot |
| --- | --- |

5.5

Maksuvalmiusluotot

| 5.6 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot |
| --- | --- |

5.6

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

| 6 | Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta |
| --- | --- |

6

Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

| 7 | Euromääräiset arvopaperit euroalueelta |
| --- | --- |

7

Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

| 7.1 | Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit |
| --- | --- |

7.1

Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

| 7.2 | Muut arvopaperit |
| --- | --- |

7.2

Muut arvopaperit

| 8 | Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä |
| --- | --- |

8

Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

| 9 | Eurojärjestelmän sisäiset saamiset |
| --- | --- |

9

Eurojärjestelmän sisäiset saamiset

| 9.1 | EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset |
| --- | --- |

9.1

EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

| 9.2 | Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset |
| --- | --- |

9.2

Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmässä liittyvät saamiset

| 9.3 | Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto) |
| --- | --- |

9.3

Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)

| 10 | Selvitettävänä olevat erät |
| --- | --- |

10

Selvitettävänä olevat erät

| 11 | Muut saamiset |
| --- | --- |

11

Muut saamiset

| 11.1 | Euroalueen metallirahat |
| --- | --- |

11.1

Euroalueen metallirahat

| 11.2 | Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus |
| --- | --- |

11.2

Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

| 11.3 | Muut rahoitusvarat |
| --- | --- |

11.3

Muut rahoitusvarat

| 11.4 | Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot |
| --- | --- |

11.4

Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

| 11.5 | Siirtosaamiset ja maksetut ennakot |
| --- | --- |

11.5

Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

| 11.6 | Sekalaiset erät |
| --- | --- |

11.6

Sekalaiset erät

| 12 | Tilikauden tappio |
| --- | --- |

12

Tilikauden tappio

| 1 | Liikkeessä olevat setelit |
| --- | --- |

1

Liikkeessä olevat setelit

| 2 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

2

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 2.1 | Sekkitilit ml. vähimmäisvarantotalletukset |
| --- | --- |

2.1

Sekkitilit ml. vähimmäisvarantotalletukset

| 2.2 | Talletusmahdollisuus |
| --- | --- |

2.2

Talletusmahdollisuus

| 2.3 | Määräaikaistalletukset |
| --- | --- |

2.3

Määräaikaistalletukset

| 2.4 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

2.4

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 2.5 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset |
| --- | --- |

2.5

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

| 3 | Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

3

Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 4 | EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset |
| --- | --- |

4

EKP:n liikkeeseen laskemat sijoitustodistukset

| 5 | Euromääräiset velat muille euroalueella oleville |
| --- | --- |

5

Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

| 5.1 | Julkisyhteisöt |
| --- | --- |

5.1

Julkisyhteisöt

| 5.2 | Muut |
| --- | --- |

5.2

Muut

| 6 | Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

6

Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 7 | Valuuttamääräiset velat euroalueelle |
| --- | --- |

7

Valuuttamääräiset velat euroalueelle

| 8 | Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

8

Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 8.1 | Talletukset ja muut velat |
| --- | --- |

8.1

Talletukset ja muut velat

| 8.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat |
| --- | --- |

8.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

| 9 | IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä |
| --- | --- |

9

IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

| 10 | Eurojärjestelmän sisäiset velat |
| --- | --- |

10

Eurojärjestelmän sisäiset velat

| 10.1 | Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat |
| --- | --- |

10.1

Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat

| 10.2 | Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto) |
| --- | --- |

10.2

Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)

| 11 | Selvitettävänä olevat erät |
| --- | --- |

11

Selvitettävänä olevat erät

| 12 | Muut velat |
| --- | --- |

12

Muut velat

| 12.1 | Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot |
| --- | --- |

12.1

Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

| 12.2 | Siirtovelat ja saadut ennakot |
| --- | --- |

12.2

Siirtovelat ja saadut ennakot

| 12.3 | Sekalaiset erät |
| --- | --- |

12.3

Sekalaiset erät

| 13 | Varaukset |
| --- | --- |

13

Varaukset

| 14 | Arvonmuutostilit |
| --- | --- |

14

Arvonmuutostilit

| 15 | Pääoma ja rahastot |
| --- | --- |

15

Pääoma ja rahastot

| 15.1 | Pääoma |
| --- | --- |

15.1

Pääoma

| 15.2 | Rahastot |
| --- | --- |

15.2

Rahastot

| 16 | Tilikauden voitto |
| --- | --- |

16

Tilikauden voitto

Vastaavaa yhteensä

Vastattavaa yhteensä

---

(1)  EKP voi vaihtoehtoisesti julkaista täsmällisesti tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.

(2)  Vastaavaataulukko voidaan vaihtoehtoisesti esittää vastattavaataulukon yläpuolella.

---

LIITE III

EKP:N JULKAISTAVA TULOSLASKELMA

| (miljoonina euroina) |
| --- |
| Tuloslaskelma 31. joulukuuta ... päättyvälle tilikaudelle | Tilikausi | Edellinen tilikausi |
| 1.1.1 | Korkotuotot valuuttavarannoista |

(miljoonina euroina)

Tuloslaskelma 31. joulukuuta ... päättyvälle tilikaudelle

Tilikausi

Edellinen tilikausi

1.1.1

| 1.1.2 | Korkotuotot euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmän sisällä |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Muut korkotuotot |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1 | Korkotuotot |
| --- | --- |

1.1

| 1.2.1 | Valuuttavarantojen siirtoihin liittyvien kansallisten keskuspankkien saamisten korko |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Muut korkomenot |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2 | Korkomenot |
| --- | --- |

1.2

| 1 | Korkokate |
| --- | --- |

1

Korkokate

| 2.1 | Rahoitustoiminnan realisoituneet voitot/tappiot |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Rahoitusvarojen ja valuuttapositioiden arvonalennukset |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Siirto varauksista/varauksiin valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä varten |
| --- | --- |

2.3

| 2 | Rahoituskate |
| --- | --- |

2

Rahoituskate

| 3.1 | Tuotot palkkioista ja maksuista |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kulut palkkioista ja maksuista |
| --- | --- |

3.2

| 3 | Maksukate (2) |
| --- | --- |

3

Maksukate (2)

| 4 | Tuotot kantaosakkeista ja voitto-osuuksista |
| --- | --- |

4

Tuotot kantaosakkeista ja voitto-osuuksista

| 5 | Muut tuotot |
| --- | --- |

5

Muut tuotot

Tuotot yhteensä

| 6 | Henkilöstökulut (3) |
| --- | --- |

6

Henkilöstökulut (3)

| 7 | Toimintakulut (3) |
| --- | --- |

7

Toimintakulut (3)

| 8 | Poistot aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä |
| --- | --- |

8

Poistot aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä

| 9 | Ulkoistettu setelinvalmistus (4) |
| --- | --- |

9

Ulkoistettu setelinvalmistus (4)

| 10 | Muut kulut |
| --- | --- |

10

Muut kulut

Tilikauden (tappio)/voitto

---

(1)  EKP voi vaihtoehtoisesti julkaista täsmällisesti tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.

(2)  Tuottojen ja kulujen välinen erittely voidaan vaihtoehtoisesti esittää tilinpäätöksen liitetiedoissa.

(3)  Hallinnolliset järjestelyt mukaan luettuina.

(4)  Siinä tapauksessa, että setelinvalmistus on ulkoistettu (maksettavat ulkopuolisille yhtiöille, jotka huolehtivat setelien valmistuksesta keskuspankkien puolesta). On suositeltavaa, että eurosetelien liikkeeseenlaskuun liittyvät kulut kirjataan tuloslaskelmaan silloin kun ne laskutetaan tai ne ovat muutoin aiheutuneet, ks. myös suuntaviivat EKP/2010/20.

---

LIITE IV

KUMOTTU PÄÄTÖS JA LUETTELO MUUTOKSISTA

| Päätös EKP/2006/17 | EUVL L 348, 11.12.2006, s. 38. |
| --- | --- |
| Päätös EKP/2007/21 | EUVL L 42, 16.2.2008, s. 83. |
| Päätös EKP/2008/22 | EUVL L 36, 5.2.2009, s. 22. |
| Päätös EKP/2009/19 | EUVL L 202, 4.8.2009, s. 54. |
| Päätös EKP/2009/29 | EUVL L 348, 29.12.2009, s. 57. |

Päätös EKP/2006/17

EUVL L 348, 11.12.2006, s. 38.

Päätös EKP/2007/21

EUVL L 42, 16.2.2008, s. 83.

Päätös EKP/2008/22

EUVL L 36, 5.2.2009, s. 22.

Päätös EKP/2009/19

EUVL L 202, 4.8.2009, s. 54.

Päätös EKP/2009/29

EUVL L 348, 29.12.2009, s. 57.

---

LIITE V

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Päätös EKP/2006/17 | Tämä päätös |
| --- | --- |
| — | 11 artikla |
| 10 a artikla | 12 artikla |
| 11 artikla | 13 artikla |
| 12 artikla | 14 artikla |
| 13 artikla | 15 artikla |
| 14 artikla | 16 artikla |
| 15 artikla | 17 artikla |
| 16 artikla | 18 artikla |
| 17 artikla | 19 artikla |
| 18 artikla | 20 artikla |
| 19 artikla | 21 artikla |
| 20 artikla | 22 artikla |
| 21 artikla | 23 artikla |
| 22 artikla | 24 artikla |
| 23 artikla | 25 artikla |
| 24 artikla | 26 artikla |

Päätös EKP/2006/17

Tämä päätös

—

11 artikla

10 a artikla

12 artikla

11 artikla

13 artikla

12 artikla

14 artikla

13 artikla

15 artikla

14 artikla

16 artikla

15 artikla

17 artikla

16 artikla

18 artikla

17 artikla

19 artikla

18 artikla

20 artikla

19 artikla

21 artikla

20 artikla

22 artikla

21 artikla

23 artikla

22 artikla

24 artikla

23 artikla

25 artikla

24 artikla

26 artikla

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/17

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä marraskuuta 2010,

niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta

(uudelleenlaadittu)

(EKP/2010/23)

(2011/66/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 32 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakamisesta tilikaudesta 2002 alkaen 6 päivänä joulukuuta 2001 tehtyä päätöstä EKP/2001/16 (1) on muutettu olennaisesti jo useita kertoja (2). Kun päätökseen nyt tehdään uusia muutoksia, päätös tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakamisesta tilikaudesta 2002 alkaen 6 päivänä joulukuuta 2001 tehtyä päätöstä EKP/2001/16 (1) on muutettu olennaisesti jo useita kertoja (2). Kun päätökseen nyt tehdään uusia muutoksia, päätös tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen.

| (2) | EKPJ:n perussäännön 32.1 artiklan mukaan rahoitustulo on kansallisille keskuspankeille rahapoliittisten tehtävien hoidon yhteydessä kertyvää tuloa. EKPJ:n perussäännön 32.2 artiklassa määrätään, että kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo vastaa sitä vuotuista tuloa, joka sille kertyy niistä saamisista, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. Kansalliset keskuspankit yksilöivät nämä saamiset EKP:n neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. Kansallisten keskuspankkien olisi yksilöitävä rahapoliittisten tehtävien hoidosta johtuvat saamiset saamisina, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. EKPJ:n perussäännön 32.4 artiklan mukaisesti kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään määrä, joka vastaa kyseisen keskuspankin luottolaitosten 19 artiklan mukaisesti tekemille talletuksille maksamaa korkoa. |
| --- | --- |

(2)

EKPJ:n perussäännön 32.1 artiklan mukaan rahoitustulo on kansallisille keskuspankeille rahapoliittisten tehtävien hoidon yhteydessä kertyvää tuloa. EKPJ:n perussäännön 32.2 artiklassa määrätään, että kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulo vastaa sitä vuotuista tuloa, joka sille kertyy niistä saamisista, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. Kansalliset keskuspankit yksilöivät nämä saamiset EKP:n neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. Kansallisten keskuspankkien olisi yksilöitävä rahapoliittisten tehtävien hoidosta johtuvat saamiset saamisina, jotka vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä ja luottolaitosten tekemistä talletuksista johtuvia sitoumuksia. EKPJ:n perussäännön 32.4 artiklan mukaisesti kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään määrä, joka vastaa kyseisen keskuspankin luottolaitosten 19 artiklan mukaisesti tekemille talletuksille maksamaa korkoa.

| (3) | EKPJ:n perussäännön 32.5 artiklan mukaan kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin Euroopan keskuspankin (EKP) pääomasta. |
| --- | --- |

(3)

EKPJ:n perussäännön 32.5 artiklan mukaan kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin Euroopan keskuspankin (EKP) pääomasta.

| (4) | EKPJ:n perussäännön 32.6 ja 32.7 artiklan mukaan EKP:n neuvostolla on toimivalta antaa rahoitustulon jakauman loppusummien selvitystä ja siihen liittyviä maksuja koskevia suuntaviivoja ja toteuttaa kaikki muut 32 artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet. |
| --- | --- |

(4)

EKPJ:n perussäännön 32.6 ja 32.7 artiklan mukaan EKP:n neuvostolla on toimivalta antaa rahoitustulon jakauman loppusummien selvitystä ja siihen liittyviä maksuja koskevia suuntaviivoja ja toteuttaa kaikki muut 32 artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet.

| (5) | Euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98 (3) 10 artiklan mukaisesti EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat eurosetelit liikkeeseen. Asetuksen 15 artiklan mukaan kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ovat laillisia maksuvälineitä kansallisten alueellisten rajojensa sisällä enintään kuuden kuukauden ajan siirtymäkauden päättymisestä. Käteisrahan käyttöönottovuotta olisi siis pidettävä erityisenä vuotena, koska kansallisten valuuttayksikköjen määräiset liikkeeseen lasketut setelit saattavat edelleen muodostaa merkittävän osan liikkeeseen laskettujen setelien kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(5)

Euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98 (3) 10 artiklan mukaisesti EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat eurosetelit liikkeeseen. Asetuksen 15 artiklan mukaan kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ovat laillisia maksuvälineitä kansallisten alueellisten rajojensa sisällä enintään kuuden kuukauden ajan siirtymäkauden päättymisestä. Käteisrahan käyttöönottovuotta olisi siis pidettävä erityisenä vuotena, koska kansallisten valuuttayksikköjen määräiset liikkeeseen lasketut setelit saattavat edelleen muodostaa merkittävän osan liikkeeseen laskettujen setelien kokonaismäärästä.

| (6) | Tietyistä valmisteluista käteiseuron käyttöönottamiseksi ja euroseteleiden ja -kolikoiden ennakko- ja edelleenjakelusta euroalueen ulkopuolella 14 päivänä heinäkuuta 2006 annettujen suuntaviivojen EKP/2006/9 (4) 15 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ennakkoon jaetut eurosetelit veloitetaan näiden vastapuolien kansallisessa keskuspankissa olevilta tileiltä niiden nimellisarvosta seuraavan ”lineaarisen veloitusmallin” mukaisesti: ennakkoon jaettujen euroseteleiden kokonaismäärä veloitetaan kolmena yhtä suurena eränä eurojärjestelmän ensimmäisen, neljännen ja viidennen perusrahoitusoperaation maksujen suorituspäivänä käteisrahan käyttöönottopäivän jälkeen. Laskettaessa rahoitustuloa käteisrahan käyttöönottovuodelta tämä ”lineaarinen veloitusmalli” olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

(6)

Tietyistä valmisteluista käteiseuron käyttöönottamiseksi ja euroseteleiden ja -kolikoiden ennakko- ja edelleenjakelusta euroalueen ulkopuolella 14 päivänä heinäkuuta 2006 annettujen suuntaviivojen EKP/2006/9 (4) 15 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ennakkoon jaetut eurosetelit veloitetaan näiden vastapuolien kansallisessa keskuspankissa olevilta tileiltä niiden nimellisarvosta seuraavan ”lineaarisen veloitusmallin” mukaisesti: ennakkoon jaettujen euroseteleiden kokonaismäärä veloitetaan kolmena yhtä suurena eränä eurojärjestelmän ensimmäisen, neljännen ja viidennen perusrahoitusoperaation maksujen suorituspäivänä käteisrahan käyttöönottopäivän jälkeen. Laskettaessa rahoitustuloa käteisrahan käyttöönottovuodelta tämä ”lineaarinen veloitusmalli” olisi otettava huomioon.

| (7) | Tämä päätös liittyy euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 13 päivänä joulukuuta annettuun päätökseen EKP/2010/29 (5), jossa säädetään, että EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat setelit liikkeeseen. Päätöksessä EKP/2010/29 säädetään, että liikkeeseen lasketut eurosetelit kohdistetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Siinä myös kohdistetaan 8 % liikkeeseen laskettujen euroseteleiden kokonaisarvosta EKP:lle. Euroseteleiden kohdistaminen eurojärjestelmän jäsenten kesken merkitsee sitä, että syntyy eurojärjestelmän sisäisiä saldoja. Näille liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavalla korolla on välitön vaikutus kunkin eurojärjestelmän jäsenen tuloon, ja siksi siitä pitäisi määrätä tällä päätöksellä. Tulo, jota EKP:lle kertyy sen osuuteen liikkeeseen lasketuista euroseteleistä liittyville eurojärjestelmän sisäisille saamisille suoritettavista koroista, olisi lähtökohtaisesti jaettava kansallisille keskuspankeille Euroopan keskuspankin liikkeeseen lasketuista euroseteleistä sekä arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereisa saaman tulon väliaikaisesta jakamisesta 25 päivänä marraskuuta 2010 annetun päätöksen EKP/2010/24 (6) mukaisesti suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta sinä tilikautena, jona tulo kertyy. |
| --- | --- |

(7)

Tämä päätös liittyy euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 13 päivänä joulukuuta annettuun päätökseen EKP/2010/29 (5), jossa säädetään, että EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat setelit liikkeeseen. Päätöksessä EKP/2010/29 säädetään, että liikkeeseen lasketut eurosetelit kohdistetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Siinä myös kohdistetaan 8 % liikkeeseen laskettujen euroseteleiden kokonaisarvosta EKP:lle. Euroseteleiden kohdistaminen eurojärjestelmän jäsenten kesken merkitsee sitä, että syntyy eurojärjestelmän sisäisiä saldoja. Näille liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavalla korolla on välitön vaikutus kunkin eurojärjestelmän jäsenen tuloon, ja siksi siitä pitäisi määrätä tällä päätöksellä. Tulo, jota EKP:lle kertyy sen osuuteen liikkeeseen lasketuista euroseteleistä liittyville eurojärjestelmän sisäisille saamisille suoritettavista koroista, olisi lähtökohtaisesti jaettava kansallisille keskuspankeille Euroopan keskuspankin liikkeeseen lasketuista euroseteleistä sekä arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman mukaisesti ostetuista arvopapereisa saaman tulon väliaikaisesta jakamisesta 25 päivänä marraskuuta 2010 annetun päätöksen EKP/2010/24 (6) mukaisesti suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta sinä tilikautena, jona tulo kertyy.

| (8) | Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saamisten ja velkojen nettosaldolle olisi maksettava korkoa siten, että sovelletaan objektiivista perustetta, jossa määritellään rahan hinta. Tässä yhteydessä asianmukaisena korkona on pidettävä huutokauppoina toteutettavissa eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioissa sovellettavaa perusrahoitusoperaation korkoa. |
| --- | --- |

(8)

Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saamisten ja velkojen nettosaldolle olisi maksettava korkoa siten, että sovelletaan objektiivista perustetta, jossa määritellään rahan hinta. Tässä yhteydessä asianmukaisena korkona on pidettävä huutokauppoina toteutettavissa eurojärjestelmän perusrahoitusoperaatioissa sovellettavaa perusrahoitusoperaation korkoa.

| (9) | Laskettaessa kansallisten keskuspankkien rahoitustuloa EKPJ:n perussäännön 32.2 artiklan mukaisesti velkapohjaan olisi sisällytettävä liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettomääräiset velat, koska ne vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä. Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavan koron suorittaminen merkitsee näin ollen sitä, että merkittävä määrä eurojärjestelmän rahoitustulosta jaetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Näitä eurojärjestelmän sisäisiä saldoja olisi mukautettava siten, että kansallisten keskuspankkien taseiden ja tuloslaskelmien vähittäinen mukauttaminen on mahdollista. Mukautusten olisi perustuttava niiden seteleiden arvoon, joita kukin kansallinen keskuspankki on laskenut liikkeeseen ennen euroseteleiden käyttöön ottamista. Näitä mukautuksia olisi sovellettava vuositasolla enintään viideksi vuodeksi vahvistetun laskukaavan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Laskettaessa kansallisten keskuspankkien rahoitustuloa EKPJ:n perussäännön 32.2 artiklan mukaisesti velkapohjaan olisi sisällytettävä liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettomääräiset velat, koska ne vastaavat liikkeeseen laskettuja seteleitä. Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettavan koron suorittaminen merkitsee näin ollen sitä, että merkittävä määrä eurojärjestelmän rahoitustulosta jaetaan kansallisille keskuspankeille suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. Näitä eurojärjestelmän sisäisiä saldoja olisi mukautettava siten, että kansallisten keskuspankkien taseiden ja tuloslaskelmien vähittäinen mukauttaminen on mahdollista. Mukautusten olisi perustuttava niiden seteleiden arvoon, joita kukin kansallinen keskuspankki on laskenut liikkeeseen ennen euroseteleiden käyttöön ottamista. Näitä mukautuksia olisi sovellettava vuositasolla enintään viideksi vuodeksi vahvistetun laskukaavan mukaisesti.

| (10) | Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saldojen mukautukset on laskettu siten, että korvataan kaikki sellaiset merkittävät muutokset kansallisten keskuspankkien tulotilanteessa, jotka johtuvat euroseteleiden käyttöönotosta ja sen perusteella tehdystä rahoitustulon jakamisesta. |
| --- | --- |

(10)

Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvien eurojärjestelmän sisäisten saldojen mukautukset on laskettu siten, että korvataan kaikki sellaiset merkittävät muutokset kansallisten keskuspankkien tulotilanteessa, jotka johtuvat euroseteleiden käyttöönotosta ja sen perusteella tehdystä rahoitustulon jakamisesta.

| (11) | EKPJ:n perussäännön 32 artiklan mukaisia yleisiä sääntöjä sovelletaan myös tuloon, joka syntyy kun eurosetelit kirjataan pois käytöstä poistamisen johdosta. |
| --- | --- |

(11)

EKPJ:n perussäännön 32 artiklan mukaisia yleisiä sääntöjä sovelletaan myös tuloon, joka syntyy kun eurosetelit kirjataan pois käytöstä poistamisen johdosta.

| (12) | EKPJ:n perussäännön 32.5 artiklan mukaan kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. EKPJ:n perussäännön 32.7 artiklan mukaan EKP:n neuvosto on toimivaltainen toteuttamaan kaikki muut 32 artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet. Niihin kuuluu toimivalta ottaa huomioon muita tekijöitä päätettäessä sellaisen tulon jakamisesta, joka syntyy, kun eurosetelit kirjataan pois käytöstä poistamisen johdosta. Tällöin yhdenvertaisen kohtelun ja oikeudenmukaisuuden periaatteet edellyttävät, että otetaan huomioon se ajanjakso, jonka kuluessa poistettavat eurosetelit laskettiin liikkeeseen. Tämän erityistulon jakoperusteen on sen vuoksi heijastettava sekä asiaankuuluvaa osuutta EKP:n pääomasta että liikkeeseenlaskujakson pituutta. |
| --- | --- |

(12)

EKPJ:n perussäännön 32.5 artiklan mukaan kansallisten keskuspankkien rahoitustulon summa jaetaan niiden kesken suhteessa niiden maksamiin osuuksiin EKP:n pääomasta. EKPJ:n perussäännön 32.7 artiklan mukaan EKP:n neuvosto on toimivaltainen toteuttamaan kaikki muut 32 artiklan soveltamisen edellyttämät toimenpiteet. Niihin kuuluu toimivalta ottaa huomioon muita tekijöitä päätettäessä sellaisen tulon jakamisesta, joka syntyy, kun eurosetelit kirjataan pois käytöstä poistamisen johdosta. Tällöin yhdenvertaisen kohtelun ja oikeudenmukaisuuden periaatteet edellyttävät, että otetaan huomioon se ajanjakso, jonka kuluessa poistettavat eurosetelit laskettiin liikkeeseen. Tämän erityistulon jakoperusteen on sen vuoksi heijastettava sekä asiaankuuluvaa osuutta EKP:n pääomasta että liikkeeseenlaskujakson pituutta.

| (13) | Euroseteleiden käytöstä poistamisesta olisi säädettävä erillisissä päätöksissä euroseteleiden, jotka olisi tehtävä nimellisarvoista, selitelmistä, vaihtamisesta, käytöstä poistamisesta ja seteliaiheen jäljentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn päätöksen EKP/2003/4 (7) 5 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

(13)

Euroseteleiden käytöstä poistamisesta olisi säädettävä erillisissä päätöksissä euroseteleiden, jotka olisi tehtävä nimellisarvoista, selitelmistä, vaihtamisesta, käytöstä poistamisesta ja seteliaiheen jäljentämisestä 20 päivänä maaliskuuta 2003 tehdyn päätöksen EKP/2003/4 (7) 5 artiklan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

| a) | ”kansallisella keskuspankilla” sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro; |
| --- | --- |

a)

”kansallisella keskuspankilla” sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro;

| b) | ”velkapohjalla” velkoja kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin velat on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä I; |
| --- | --- |

b)

”velkapohjalla” velkoja kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin velat on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä I;

| c) | ”yksilöitävillä saamisilla” velkapohjaa vastaavia saamisia kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin nämä saamiset on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä II; |
| --- | --- |

c)

”yksilöitävillä saamisilla” velkapohjaa vastaavia saamisia kunkin kansallisen keskuspankin taseessa, siten kuin nämä saamiset on täsmennetty tämän päätöksen liitteessä II;

| d) | ”liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvillä eurojärjestelmän sisäisillä saldoilla” kansallisen keskuspankin ja EKP:n sekä kansallisen keskuspankin ja toisen kansallisen keskuspankin välisiä saamisia ja velkoja, jotka johtuvat päätöksen EKP/2010/29 4 artiklan soveltamisesta; |
| --- | --- |

d)

”liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvillä eurojärjestelmän sisäisillä saldoilla” kansallisen keskuspankin ja EKP:n sekä kansallisen keskuspankin ja toisen kansallisen keskuspankin välisiä saamisia ja velkoja, jotka johtuvat päätöksen EKP/2010/29 4 artiklan soveltamisesta;

| e) | ”merkityn pääoman jakoperusteella” kansallisten keskuspankkien (prosenttimääräisiä) osuuksia EKP:n merkityssä pääomassa, jotka saadaan soveltamalla kansallisiin keskuspankkeihin niiden painoarvoa EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklassa tarkoitetussa jakoperusteessa, sellaisena kuin sitä sovelletaan kyseisen tilikauden osalta; |
| --- | --- |

e)

”merkityn pääoman jakoperusteella” kansallisten keskuspankkien (prosenttimääräisiä) osuuksia EKP:n merkityssä pääomassa, jotka saadaan soveltamalla kansallisiin keskuspankkeihin niiden painoarvoa EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklassa tarkoitetussa jakoperusteessa, sellaisena kuin sitä sovelletaan kyseisen tilikauden osalta;

| f) | ”luottolaitoksella” joko a) luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (8), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä, 2 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua luottolaitosta, joka on toimivaltaisen viranomaisen valvonnan alainen, tai b) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 123 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua muuta luottolaitosta, joka on toimivaltaisen kansallisen viranomaisen valvontaa vastaavan tarkastusmenettelyn alainen; |
| --- | --- |

f)

”luottolaitoksella” joko a) luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (8), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä, 2 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua luottolaitosta, joka on toimivaltaisen viranomaisen valvonnan alainen, tai b) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 123 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua muuta luottolaitosta, joka on toimivaltaisen kansallisen viranomaisen valvontaa vastaavan tarkastusmenettelyn alainen;

| g) | ”yhdenmukaistetulla taseella” tasetta, jonka rakenne on määritelty kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 11 päivänä marraskuuta 2010 annettujen suuntaviivojen EKP/2010/20 (9) liitteessä VIII; |
| --- | --- |

g)

”yhdenmukaistetulla taseella” tasetta, jonka rakenne on määritelty kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 11 päivänä marraskuuta 2010 annettujen suuntaviivojen EKP/2010/20 (9) liitteessä VIII;

| h) | ”laskentakorolla” viimeisintä käytettävissä olevaa marginaalikorkoa, jota eurojärjestelmä käyttää huutokauppoina toteutettavissa perusrahoitusoperaatioissaan eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (10) liitteessä I olevan 3.1.2 kohdan mukaisesti. Mikäli samana päivänä toteutetaan useita perusrahoitusoperaatioita selvitettäviksi, käytetään samanaikaisesti toteutettujen operaatioiden marginaalikorkojen keskiarvoa; |
| --- | --- |

h)

”laskentakorolla” viimeisintä käytettävissä olevaa marginaalikorkoa, jota eurojärjestelmä käyttää huutokauppoina toteutettavissa perusrahoitusoperaatioissaan eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (10) liitteessä I olevan 3.1.2 kohdan mukaisesti. Mikäli samana päivänä toteutetaan useita perusrahoitusoperaatioita selvitettäviksi, käytetään samanaikaisesti toteutettujen operaatioiden marginaalikorkojen keskiarvoa;

| i) | ”käteisrahan käyttöönottopäivällä” päivää, jona eurosetelit ja -kolikot saavat laillisen maksuvälineen aseman jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro; |
| --- | --- |

i)

”käteisrahan käyttöönottopäivällä” päivää, jona eurosetelit ja -kolikot saavat laillisen maksuvälineen aseman jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro;

| j) | ”viiteajanjaksolla” 24 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa 30 kuukautta ennen käteisrahan käyttöönottopäivää; |
| --- | --- |

j)

”viiteajanjaksolla” 24 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa 30 kuukautta ennen käteisrahan käyttöönottopäivää;

| k) | ”käteisrahan käyttöönottovuodella” 12 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa käteisrahan käyttöönottopäivästä; |
| --- | --- |

k)

”käteisrahan käyttöönottovuodella” 12 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa käteisrahan käyttöönottopäivästä;

| l) | ”päivittäisellä valuuttaviitekurssilla” päivittäistä valuuttaviitekurssia, joka perustuu Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluvien ja kuulumattomien keskuspankkien väliseen säännölliseen päivittäiseen, yleensä klo 14.15 Keski-Euroopan aikaan tapahtuvaan yhteistyökäytäntöön; |
| --- | --- |

l)

”päivittäisellä valuuttaviitekurssilla” päivittäistä valuuttaviitekurssia, joka perustuu Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluvien ja kuulumattomien keskuspankkien väliseen säännölliseen päivittäiseen, yleensä klo 14.15 Keski-Euroopan aikaan tapahtuvaan yhteistyökäytäntöön;

| m) | ”käytöstä poistetuilla euroseteleillä” eurosetelityyppiä tai -sarjaa, joka on poistettu käytöstä päätöksen EKP/2003/4 5 artiklan nojalla tehdyllä EKP:n neuvoston päätöksellä; |
| --- | --- |

m)

”käytöstä poistetuilla euroseteleillä” eurosetelityyppiä tai -sarjaa, joka on poistettu käytöstä päätöksen EKP/2003/4 5 artiklan nojalla tehdyllä EKP:n neuvoston päätöksellä;

| n) | ”liikkeeseenlaskua koskevalla jakoperusteella” keskimääräistä merkityn pääoman jakoperustetta käytöstä poistettujen eurosetelityypin tai -sarjan liikkeeseenlaskujakson aikana; |
| --- | --- |

n)

”liikkeeseenlaskua koskevalla jakoperusteella” keskimääräistä merkityn pääoman jakoperustetta käytöstä poistettujen eurosetelityypin tai -sarjan liikkeeseenlaskujakson aikana;

| o) | ”liikkeeseenlaskujaksolla” eurosetelityyppiin tai -sarjaan liittyvää jaksoa, joka alkaa päivänä, jona kyseisen eurosetelityypin tai -sarjan ensimmäinen liikkeeseenlasku kirjataan velkapohjaan, ja joka päättyy päivänä, jona kyseisen eurosetelityypin tai -sarjan viimeinen liikkeeseenlasku kirjataan velkapohjaan; |
| --- | --- |

o)

”liikkeeseenlaskujaksolla” eurosetelityyppiin tai -sarjaan liittyvää jaksoa, joka alkaa päivänä, jona kyseisen eurosetelityypin tai -sarjan ensimmäinen liikkeeseenlasku kirjataan velkapohjaan, ja joka päättyy päivänä, jona kyseisen eurosetelityypin tai -sarjan viimeinen liikkeeseenlasku kirjataan velkapohjaan;

| p) | ”poiskirjaamisella” käytöstä poistettujen euroseteleiden poistamista tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit”. |
| --- | --- |

p)

”poiskirjaamisella” käytöstä poistettujen euroseteleiden poistamista tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit”.

2 artikla

Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot

1.   Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot lasketaan kuukausittain, ja ne kirjataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kirjanpitoon kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä edellisen kuukauden viimeisen pankkipäivän arvoon.

Kun jäsenvaltio ottaa euron käyttöön, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä eurojärjestelmän sisäisiä saldoja koskeva laskelma kirjataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kirjanpitoon siten, että arvopäivänä on käteisrahan käyttöönottopäivä.

Sinä ensimmäisenä vuonna, josta alkaen kulloistakin viiden vuoden välein tehtävää tarkistusta sovelletaan EKPJ:n perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti, liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset saldot lasketaan tammikuun 1 päivän ja 31 päivän väliseltä ajanjaksolta tarkistetun merkityn jakoperusteen mukaisesti, jota sovelletaan euroseteleiden liikkeeseenlaskujen kokonaismäärien saldoihin edellisen vuoden 31 päivänä joulukuuta.

2.   Liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille, tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat saldot mukaan luettuina, maksetaan laskentakoron mukaista korkoa.

3.   Edellisessä kohdassa tarkoitettu korko maksetaan TARGET2-järjestelmän välityksellä neljännesvuosittain.

3 artikla

Rahoitustulon määritysmenetelmä

1.   Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon määrä määritetään laskemalla sen kirjanpitoon kirjatuista yksilöitävistä saamisista kertyvä todellinen tulo. Tästä poiketen kullasta ei katsota kertyvän tuloa ja katettujen joukkovelkakirjalainojen osto-ohjelman toteutuksesta 2 päivänä heinäkuuta 2009 tehdyn päätöksen EKP/2009/16 (11) mukaisesti rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävistä arvopapereista katsotaan kertyvän laskentakoron mukainen tulo.

2.   Mikäli kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo ylittää tai alittaa sen velkapohjan arvon, erotus korvataan soveltamalla laskentakorkoa erotuksen arvoon.

4 artikla

Eurojärjestelmän sisäisiin saldoihin tehtävät mukautukset

1.   Rahoitustuloa laskettaessa liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä kunkin kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän sisäisiä saldoja mukautetaan seuraavan laskukaavan mukaisesti määritetyllä hyvityksellä:

C = (K – A) × S

jossa

| C | on hyvitys, |
| --- | --- |
| K | on kunkin kansallisen keskuspankin osalta euromäärä, joka saadaan soveltamalla merkityn pääoman jakoperustetta liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräiseen arvoon viiteajanjakson aikana, jolloin euron käyttöön ottavan jäsenvaltion kansallisen valuutan määräisten liikkeeseen laskettujen seteleiden määrä muunnetaan euroiksi päivittäisen valuuttaviitekurssin mukaan viiteajanjakson aikana, |
| A | on kunkin kansallisen keskuspankin osalta liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräinen euromääräinen arvo viiteajanjakson aikana, muunnettuna euroiksi päivittäisen valuuttaviitekurssin mukaan viiteajanjakson aikana, |
| S | on seuraava kerroin kunkin tilikauden osalta, alkaen käteisrahan käyttöönottopäivästä:






  Tilikausi | Kerroin |
| Käteisrahan käyttöönottovuosi | 1 |
| Käteisrahan käyttöönottovuosi plus yksi vuosi | 0,8606735 |
| Käteisrahan käyttöönottovuosi plus kaksi vuotta | 0,7013472 |
| Käteisrahan käyttöönottovuosi plus kolme vuotta | 0,5334835 |
| Käteisrahan käyttöönottovuosi plus neljä vuotta | 0,3598237 |
| Käteisrahan käyttöönottovuosi plus viisi vuotta | 0,1817225 |

C

on hyvitys,

K

on kunkin kansallisen keskuspankin osalta euromäärä, joka saadaan soveltamalla merkityn pääoman jakoperustetta liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräiseen arvoon viiteajanjakson aikana, jolloin euron käyttöön ottavan jäsenvaltion kansallisen valuutan määräisten liikkeeseen laskettujen seteleiden määrä muunnetaan euroiksi päivittäisen valuuttaviitekurssin mukaan viiteajanjakson aikana,

A

on kunkin kansallisen keskuspankin osalta liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräinen euromääräinen arvo viiteajanjakson aikana, muunnettuna euroiksi päivittäisen valuuttaviitekurssin mukaan viiteajanjakson aikana,

S

on seuraava kerroin kunkin tilikauden osalta, alkaen käteisrahan käyttöönottopäivästä:

Tilikausi

Kerroin

Käteisrahan käyttöönottovuosi

1

Käteisrahan käyttöönottovuosi plus yksi vuosi

0,8606735

Käteisrahan käyttöönottovuosi plus kaksi vuotta

0,7013472

Käteisrahan käyttöönottovuosi plus kolme vuotta

0,5334835

Käteisrahan käyttöönottovuosi plus neljä vuotta

0,3598237

Käteisrahan käyttöönottovuosi plus viisi vuotta

0,1817225

2.   Kansallisten keskuspankkien hyvitysten summa on nolla.

3.   Hyvitykset lasketaan joka kerta, kun jokin jäsenvaltio ottaa euron käyttöön tai kun EKP:n merkityn pääoman jakoperuste muuttuu.

4.   Kun kansallinen keskuspankki liittyy Eurojärjestelmään sen hyvitys jaetaan muille kansallisille keskuspankeille niiden osuuksien mukaan, joita muilla kansallisilla keskuspankeilla on merkityn pääoman jakoperusteesta, siten että sen etumerkki (+/–) vaihdetaan, ja tämä hyvitys täydentää niitä mahdollisia hyvityksiä, jotka ovat muiden kansallisten keskuspankkien osalta jo voimassa.

5.   Hyvitykset ja hyvitysten täsmäyttämiseksi tehtävät kirjanpitoviennit kirjataan erillisille eurojärjestelmän sisäisille tileille jokaisen kansallisen keskuspankin kirjanpidossa siten, että arvopäivänä on käteisrahan käyttöönottopäivä ja arvopäivänä on sama päivä jokaisena seuraavana vuonna mukautusjakson aikana. Hyvitysten täsmäyttämiseksi tehtäville kirjanpitovienneille ei makseta korkoa.

6.   Tämän artiklan 1 kohdasta poiketen erityisissä tilanteissa, jotka liittyvät tämän päätöksen liitteessä III kuvattuihin muutoksiin liikkeeseen laskettavien seteleiden määrässä, liikkeeseen laskettuihin euroseteleihin liittyviä kunkin kansallisen keskuspankin eurojärjestelmän sisäisiä saldoja mukautetaan kyseisessä liitteessä esitettyjen säännösten mukaisesti.

7.   Tämän artiklan mukaisia eurojärjestelmän sisäisiin saldoihin tehtäviä mukautuksia lakataan soveltamasta kuudennen vuoden ensimmäisestä päivästä asianomaisen käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen.

5 artikla

Rahoitustulon laskeminen ja jakaminen

1.   EKP suorittaa joka päivältä kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon laskemisen. Laskelma perustuu kansallisten keskuspankkien EKP:lle toimittamiin kirjanpitotietoihin. EKP ilmoittaa kertyneen summan kansallisille keskuspankeille neljännesvuosittain.

2.   Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulosta vähennetään velkapohjaan sisältyvistä veloista kertynyttä tai maksettua korkoa vastaava määrä sekä määrät, joista EKP:n neuvosto mahdollisesti tekee päätöksiä EKPJ:n perussäännön 32.4 artiklan toisen kohdan nojalla.

3.   Kunkin kansallisen keskuspankin rahoitustulon summan jakaminen merkityn pääoman jakoperusteen mukaisessa suhteessa tapahtuu kunkin tilikauden lopussa.

6 artikla

Euroseteleiden poiskirjaamisesta syntyvän tulon laskeminen ja jakaminen

1.   Käytöstä poistetut eurosetelit säilytetään osana velkapohjaa kunnes ne on vaihdettu tai kirjattu pois sen mukaan, kumpi tapahtuu aikaisemmin.

2.   EKP:n neuvosto voi päättää käytöstä poistettujen euroseteleiden poiskirjaamisesta, ja siinä tapauksessa se täsmentää poiskirjaamispäivän ja sen varauksen kokonaismäärän, joka tehdään niitä käytöstä poistettuja euroseteleitä varten, joiden odotetaan vielä tulevan vaihdettaviksi.

3.   Käytöstä poistetut eurosetelit kirjataan pois seuraavasti:

| a) | Poiskirjaamispäivänä EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit” vähennetään sellaisten käytöstä poistettujen euroseteleiden kokonaismäärä, jotka ovat vielä liikkeessä. Tällöin liikkeeseen laskettujen mutta käytöstä poistettujen euroseteleiden tosiasialliset määrät mukautetaan näiden seteleiden liikkeeseenlaskujakson jakoperusteen mukaan laskettaviin suhteellisiin määriin, ja erot tasataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kesken. |
| --- | --- |

a)

Poiskirjaamispäivänä EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit” vähennetään sellaisten käytöstä poistettujen euroseteleiden kokonaismäärä, jotka ovat vielä liikkeessä. Tällöin liikkeeseen laskettujen mutta käytöstä poistettujen euroseteleiden tosiasialliset määrät mukautetaan näiden seteleiden liikkeeseenlaskujakson jakoperusteen mukaan laskettaviin suhteellisiin määriin, ja erot tasataan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien kesken.

| b) | Käytöstä poistettujen euroseteleiden mukautettu määrä poistetaan tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit” ja siirretään kansallisten keskuspankkien tuloslaskelmiin. |
| --- | --- |

b)

Käytöstä poistettujen euroseteleiden mukautettu määrä poistetaan tase-erästä ”liikkeessä olevat setelit” ja siirretään kansallisten keskuspankkien tuloslaskelmiin.

| c) | Kukin kansallinen keskuspankki tekee varauksen niitä käytöstä poistettavia euroseteleitä varten, joiden odotetaan tulevan vielä vaihdettaviksi. Varauksen on vastattava asianomaisen kansallisen keskuspankin osuutta, joka lasketaan liikkeeseenlaskujakson jakoperusteen mukaisesti varauksen kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

c)

Kukin kansallinen keskuspankki tekee varauksen niitä käytöstä poistettavia euroseteleitä varten, joiden odotetaan tulevan vielä vaihdettaviksi. Varauksen on vastattava asianomaisen kansallisen keskuspankin osuutta, joka lasketaan liikkeeseenlaskujakson jakoperusteen mukaisesti varauksen kokonaismäärästä.

4.   Käytöstä poistetut eurosetelit, jotka vaihdetaan poiskirjaamispäivän jälkeen, kirjataan sen kansallisen keskuspankin tileihin, joka on ne hyväksynyt. Käytöstä poistettujen euroseteleiden kertymä jaetaan uudelleen kansallisten keskuspankkien kesken vähintään kerran vuodessa liikkeeseenlaskujakson jakoperustetta soveltaen, ja erot tasataan keskuspankkien kesken. Kukin kansallinen keskuspankki kuittaa suhteellisen osuutensa varaustaan vastaan tai kirjaa vastaavan menon tuloslaskelmaansa, mikäli kertynyt määrä ylittää varauksen.

5.   EKP:n neuvosto tarkistaa varauksen kokonaismäärän vuosittain.

7 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus EKP/2001/16. Kumottuun päätökseen tehtyjen viittausten katsotaan koskevan tätä päätöstä ja niitä on luettava liitteessä V esitettyä vastaavuustaulukkoa noudattaen.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2010.

Tehty Frankfurt am Mainissa 25 päivänä marraskuuta 2010.

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EYVL L 337, 20.12.2001, s. 55.

1

(2)  Ks. liite IV.

2

(3)  EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.

3

(4)  EUVL L 207, 28.7.2006, s. 39.

4

(5)  Katso tämän virallisen lehden sivu 26 Päätös EKP/2010/29 annettiin ennen päätöksen EKP/2010/23 julkaisemista.

5

(6)  Ei vielä julkaistu EU:n virallisessa lehdessä. Päätös EKP/2010/24 annettiin ennen päätöksen EKP/2010/23 julkaisemista.

6

(7)  EUVL L 78, 25.3.2003, s. 16.

7

(8)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

8

(9)  Katso tämän virallisen lehden sivu 31

9

(10)  EYVL L 310, 11.12.2000, s. 1.

10

(11)  EUVL L 175, 4.7.2009, s. 18.

11

---

LIITE I

VELKAPOHJAN RAKENNE

| A. | Velkapohja sisältää yksinomaan seuraavat erät:






  1. | Liikkeessä olevat setelit
  Kun tätä liitettä sovelletaan käteisrahan käyttöönottovuonna kunkin eurojärjestelmään liittyvän kansallisen keskuspankin osalta, ”liikkeessä olevat setelit”






  a) | sisältävät kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemat kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ja |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Velkapohja sisältää yksinomaan seuraavat erät:

1.

Liikkeessä olevat setelit

Kun tätä liitettä sovelletaan käteisrahan käyttöönottovuonna kunkin eurojärjestelmään liittyvän kansallisen keskuspankin osalta, ”liikkeessä olevat setelit”

a)

sisältävät kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemat kansallisen valuuttayksikön määräiset setelit ja

| b) | niiden määrästä on vähennettävä niihin ennakkoon jaettaviin euroseteleihin liittyvien korottomien lainojen arvo, joita ei ole vielä veloitettu (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 6). |
| --- | --- |

b)

niiden määrästä on vähennettävä niihin ennakkoon jaettaviin euroseteleihin liittyvien korottomien lainojen arvo, joita ei ole vielä veloitettu (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 6).

Käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen ”liikkeessä olevilla seteleillä” tarkoitetaan kunkin kansallisen keskuspankin osalta ainoastaan euromääräisiä seteleitä.

Jos TARGET2 on kiinni käteisrahan käyttöönottopäivänä, kansallisen keskuspankin velka, joka johtuu euroseteleistä, jotka on jaettu ennakkoon ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää, lasketaan mukaan velkapohjaan (osana yhdenmukaistetun taseen vastattavien erään 10.4 kuuluvia vastaavia tilejä), kunnes velka tulee osaksi TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja.

| 2. | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille, kaikki seuraavat mukaan luettuina:






  a) | sekkitilit, mukaan lukien EKPJ:n perussäännön 19.1 artiklan mukaiset vähimmäisvarannot (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.1); |
| --- | --- | --- |

2.

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille, kaikki seuraavat mukaan luettuina:

a)

sekkitilit, mukaan lukien EKPJ:n perussäännön 19.1 artiklan mukaiset vähimmäisvarannot (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.1);

| b) | eurojärjestelmän talletusmahdollisuuteen tehdyt talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.2); |
| --- | --- |

b)

eurojärjestelmän talletusmahdollisuuteen tehdyt talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.2);

| c) | määräaikaistalletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.3); |
| --- | --- |

c)

määräaikaistalletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.3);

| d) | käänteisistä hienosäätöoperaatioista johtuvat velat (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.4); |
| --- | --- |

d)

käänteisistä hienosäätöoperaatioista johtuvat velat (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.4);

| e) | vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.5). |
| --- | --- |

e)

vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 2.5).

| 3. | Laiminlyöntiin syyllistyneille eurojärjestelmän vastapuolille olevat talletusvelat, jotka on siirretty yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 2.1. |
| --- | --- |

3.

Laiminlyöntiin syyllistyneille eurojärjestelmän vastapuolille olevat talletusvelat, jotka on siirretty yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 2.1.

| 4. | Kansallisten keskuspankkien eurojärjestelmän sisäiset velat, jotka syntyvät kun EKP laskee liikkeelle velkasitoumuksia EKP:n suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteen I luvun 3.3 mukaisesti (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 10.2). |
| --- | --- |

4.

Kansallisten keskuspankkien eurojärjestelmän sisäiset velat, jotka syntyvät kun EKP laskee liikkeelle velkasitoumuksia EKP:n suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteen I luvun 3.3 mukaisesti (yhdenmukaistetun taseen vastattavien erä 10.2).

| 5. | Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettovelat mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettovelat (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.3). |
| --- | --- |

5.

Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettovelat mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettovelat (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.3).

| 6. | TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.4). |
| --- | --- |

6.

TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastattavien erästä 10.4).

| B. | Kunkin kansallisen keskuspankin velkapohjan määrä lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

B.

Kunkin kansallisen keskuspankin velkapohjan määrä lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti.

---

LIITE II

YKSILÖITÄVIEN SAAMISTEN RAKENNE

| A. | Yksilöitävät saamiset sisältävät yksinomaan seuraavat erät:






  1. | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 5). |
| --- | --- | --- |

A.

Yksilöitävät saamiset sisältävät yksinomaan seuraavat erät:

1.

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 5).

| 2. | Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 7.1). |
| --- | --- |

2.

Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 7.1).

| 3. | Eurojärjestelmän sisäiset saamiset, jotka vastaavat muiden valuuttavarantosaamisten kuin kullan siirtoa EKP:lle EKPJ:n perussäännön 30 artiklan mukaisesti (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.2). |
| --- | --- |

3.

Eurojärjestelmän sisäiset saamiset, jotka vastaavat muiden valuuttavarantosaamisten kuin kullan siirtoa EKP:lle EKPJ:n perussäännön 30 artiklan mukaisesti (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.2).

| 4. | Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettosaamiset mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettosaamiset (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.4). |
| --- | --- |

4.

Liikkeessä oleviin euroseteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset nettosaamiset mukaan lukien tämän päätöksen 4 artiklan soveltamisesta johtuvat nettosaamiset (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.4).

| 5. | TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.5). |
| --- | --- |

5.

TARGET2-tapahtumista johtuvat eurojärjestelmän sisäiset nettovelat, joille maksetaan laskentakoron mukaista korkoa (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 9.5).

| 6. | Kulta, mukaan lukien EKP:lle siirrettyyn kultaan liittyvät saamiset sellaisena määränä, että kukin kansallinen keskuspankki kykenee yksilöimään kullastaan osuuden, joka vastaa tilannetta, jossa sen osuutta merkityn pääoman jakoperusteesta sovelletaan kaikkien kansallisten keskuspankkien yksilöimän kullan kokonaismäärään (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 1 ja osa vastaavien erästä 9.2).
  Tätä päätöstä sovellettaessa kulta arvostetaan 31 päivänä joulukuuta 2002 voimassa olleen kullan euromääräisen hinnan perusteella. |
| --- | --- |

6.

Kulta, mukaan lukien EKP:lle siirrettyyn kultaan liittyvät saamiset sellaisena määränä, että kukin kansallinen keskuspankki kykenee yksilöimään kullastaan osuuden, joka vastaa tilannetta, jossa sen osuutta merkityn pääoman jakoperusteesta sovelletaan kaikkien kansallisten keskuspankkien yksilöimän kullan kokonaismäärään (yhdenmukaistetun taseen vastaavien erä 1 ja osa vastaavien erästä 9.2).

Tätä päätöstä sovellettaessa kulta arvostetaan 31 päivänä joulukuuta 2002 voimassa olleen kullan euromääräisen hinnan perusteella.

| 7. | Sellaisista euroseteleistä johtuvat saamiset, jotka on jaettu ennakkoon suuntaviivojen EKP/2006/9 mukaisesti ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää (osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 4.1 käteisrahan käyttöönottopäivään saakka ja sen jälkeen osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erän 9.5 vastaavia tilejä), kuitenkin vain siihen saakka, kunnes tällaisesta saamisesta tulee osa TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja. |
| --- | --- |

7.

Sellaisista euroseteleistä johtuvat saamiset, jotka on jaettu ennakkoon suuntaviivojen EKP/2006/9 mukaisesti ja jotka ovat tulleet liikkeeseen ennen käteisrahan käyttöönottopäivää (osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 4.1 käteisrahan käyttöönottopäivään saakka ja sen jälkeen osana yhdenmukaistetun taseen vastaavien erän 9.5 vastaavia tilejä), kuitenkin vain siihen saakka, kunnes tällaisesta saamisesta tulee osa TARGET2-tapahtumista johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja.

| 8. | Eurojärjestelmän luottotoimiin liittyvät eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset ja/tai rahoitusvarat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi tai hankittu realisoitaessa vakuutta, jonka laiminlyöntiin syyllistynyt eurojärjestelmän vastapuoli on asettanut eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä; siirretty yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 5 (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 11.6). |
| --- | --- |

8.

Eurojärjestelmän luottotoimiin liittyvät eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset ja/tai rahoitusvarat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi tai hankittu realisoitaessa vakuutta, jonka laiminlyöntiin syyllistynyt eurojärjestelmän vastapuoli on asettanut eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä; siirretty yhdenmukaistetun taseen vastaavien erästä 5 (osa yhdenmukaistetun taseen vastaavien erää 11.6).

| B. | Kunkin kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen, tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

B.

Kunkin kansallisen keskuspankin yksilöitävien saamisten arvo lasketaan suuntaviivoissa EKP/2010/20 vahvistettujen yhdenmukaistettujen, tilinpäätöksen laatimista koskevien periaatteiden ja sääntöjen mukaisesti.

---

LIITE III

A.   Ensimmäinen erityinen mukautus

Mikäli liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräinen kokonaisarvo käteisrahan käyttöönottovuonna alittaa viiteajanjakson aikana liikkeeseen laskettujen seteleiden keskimääräisen euromääräisen kokonaisarvon (mukaan lukien euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisten valuuttojen määräiset setelit muutettuina euromääräisiksi päivittäisen valuuttaviittekurssin mukaan viitejakson aikana), 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavaa kerrointa S pidennetään taannehtivasti samassa suhteessa kuin liikkeeseen laskettujen seteleiden keskiarvo on pienentynyt.

Pienennyksen jälkeenkin kertoimen on vähintään 0,8606735. Jos tätä poikkeusta sovelletaan, neljännes tästä käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavasta kansallisten keskuspankkien hyvitysten (”C”) pienennyksestä on lisättävä kuhunkin kansallisten keskuspankkien 4 artiklan 1 kohdan mukaiseen toisena, kolmantena, neljäntenä ja viidentenä vuonna käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen sovellettavaan hyvitykseen.

B.   Toinen erityinen mukautus

Mikäli kansalliset keskuspankit, joiden 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hyvitys on positiivinen luku, maksavat nettokorkoa liikkeeseen laskettuihin seteleihin liittyville eurojärjestelmän sisäisille saldoille, ja tämä nettokorko, kun se lisätään niiden tuloslaskelman erään ”rahoitustulon netto-osuus” vuoden lopussa, johtaa nettokustannukseen, 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavaa kerrointa S pienennetään siinä määrin kuin se on tarpeen tämän tilanteen korjaamiseksi.

Pienennyksen jälkeenkin kertoimen on oltava vähintään 0,8606735. Jos tätä poikkeusta sovelletaan, neljännes tästä käteisrahan käyttöönottovuoteen sovellettavasta kansallisten keskuspankkien hyvitysten (”C”) pienennyksestä lisätään kuhunkin kansallisten keskuspankkien 4 artiklan 1 kohdan mukaiseen toisena, kolmantena, neljäntenä ja viidentenä vuonna käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen sovellettavaan hyvitykseen.

---

LIITE IV

KUMOTTU PÄÄTÖS JA LUETTELO MUUTOKSISTA

| Päätös EKP/2001/16 | EYVL L 337, 20.12.2001, s. 55. |
| --- | --- |
| Päätös EKP/2003/22 | EUVL L 9, 15.1.2004, s. 39. |
| Päätös EKP/2006/7 | EUVL L 148, 2.6.2006, s. 56. |
| Päätös EKP/2007/15 | EUVL L 333, 19.12.2007, s. 86. |
| Päätös EKP/2009/27 | EUVL L 339, 22.12.2009, s. 55. |

Päätös EKP/2001/16

EYVL L 337, 20.12.2001, s. 55.

Päätös EKP/2003/22

EUVL L 9, 15.1.2004, s. 39.

Päätös EKP/2006/7

EUVL L 148, 2.6.2006, s. 56.

Päätös EKP/2007/15

EUVL L 333, 19.12.2007, s. 86.

Päätös EKP/2009/27

EUVL L 339, 22.12.2009, s. 55.

---

LIITE V

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Päätös EKP/2001/16 | Tämä päätös |
| --- | --- |
| 5 a artikla | 6 artikla |
| 6 artikla | 7 artikla |

Päätös EKP/2001/16

Tämä päätös

5 a artikla

6 artikla

6 artikla

7 artikla

---

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/26

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2010,

euroseteleiden liikkeeseenlaskusta

(uudelleenlaadittu)

(EKP/2010/29)

(2011/67/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 16 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 128 artiklan 1 kohdan ja EKPJ:n perussäännön 16 artiklan mukaan Euroopan keskuspankin (EKP) neuvostolla on yksinoikeus antaa lupa eurosetelien liikkeeseen laskemiseen unionissa. Näiden määräysten mukaan ainoastaan Euroopan keskuspankin ja kansallisten keskuspankkien liikkeeseen laskemat eurosetelit ovat laillisina maksuvälineinä kelpaavia seteleitä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö on euro. Unionin oikeuden mukaan seteleiden liikkeeseenlaskijoita voi olla useita. EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat eurosetelit liikkeeseen. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 128 artiklan 1 kohdan ja EKPJ:n perussäännön 16 artiklan mukaan Euroopan keskuspankin (EKP) neuvostolla on yksinoikeus antaa lupa eurosetelien liikkeeseen laskemiseen unionissa. Näiden määräysten mukaan ainoastaan Euroopan keskuspankin ja kansallisten keskuspankkien liikkeeseen laskemat eurosetelit ovat laillisina maksuvälineinä kelpaavia seteleitä jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö on euro. Unionin oikeuden mukaan seteleiden liikkeeseenlaskijoita voi olla useita. EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat eurosetelit liikkeeseen.

| (2) | Euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98 (1) 10 artiklan mukaisesti EKP ja kansalliset keskuspankit laskivat euromääräiset setelit liikkeeseen 1 päivänä tammikuuta 2002. Eurosetelit ovat samaa yhteistä rahaa, ja niitä koskee yksi yhteinen oikeudellinen sääntely. |
| --- | --- |

(2)

Euron käyttöönotosta 3 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 974/98 (1) 10 artiklan mukaisesti EKP ja kansalliset keskuspankit laskivat euromääräiset setelit liikkeeseen 1 päivänä tammikuuta 2002. Eurosetelit ovat samaa yhteistä rahaa, ja niitä koskee yksi yhteinen oikeudellinen sääntely.

| (3) | Euroseteleiden liikkeeseen laskemiselle ei ole tarpeen asettaa määrällisiä tai muita rajoituksia, koska seteleiden fyysinen kiertoon laskeminen tapahtuu kysynnän mukaan. |
| --- | --- |

(3)

Euroseteleiden liikkeeseen laskemiselle ei ole tarpeen asettaa määrällisiä tai muita rajoituksia, koska seteleiden fyysinen kiertoon laskeminen tapahtuu kysynnän mukaan.

| (4) | Euroseteleiden nimellisarvoista, selitelmistä, vaihtamisesta, käytöstä poistamisesta ja seteliaiheen käytöstä 20 päivänä maaliskuuta 2003 tehtyyn päätökseen EKP/2003/4 (2), sisältyy euroseteleitä koskevia yhteisiä sääntöjä. EKP on ottanut käyttöön euroseteleitä koskevia yhteisiä teknisiä erittelyjä sekä laadunvalvontatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että eurosetelit ovat erittelyjen mukaisia. Tästä syystä kaikki eurosetelit ovat fyysiseltä ulkonäöltään ja laatutasoltaan samanlaisia eivätkä samanarvoiset setelit ole erotettavissa toisistaan. |
| --- | --- |

(4)

Euroseteleiden nimellisarvoista, selitelmistä, vaihtamisesta, käytöstä poistamisesta ja seteliaiheen käytöstä 20 päivänä maaliskuuta 2003 tehtyyn päätökseen EKP/2003/4 (2), sisältyy euroseteleitä koskevia yhteisiä sääntöjä. EKP on ottanut käyttöön euroseteleitä koskevia yhteisiä teknisiä erittelyjä sekä laadunvalvontatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että eurosetelit ovat erittelyjen mukaisia. Tästä syystä kaikki eurosetelit ovat fyysiseltä ulkonäöltään ja laatutasoltaan samanlaisia eivätkä samanarvoiset setelit ole erotettavissa toisistaan.

| (5) | Eurojärjestelmän jäsenten olisi otettava vastaan kaikki eurosetelit ja käsiteltävä niitä samalla tavoin riippumatta siitä, mikä jäsen on huolehtinut niiden kiertoon laskemisesta. Näin ollen käytäntöä, jonka mukaan kansallisten rahayksiköiden määräiset setelit palautetaan liikkeeseen laskeneeseen keskuspankkiin, ei sovelleta euroseteleihin. Euroseteleiden liikkeeseenlaskua koskeva järjestely perustuu periaatteeseen, jonka mukaan euroseteleitä ei palauteta liikkeeseenlaskijalle. |
| --- | --- |

(5)

Eurojärjestelmän jäsenten olisi otettava vastaan kaikki eurosetelit ja käsiteltävä niitä samalla tavoin riippumatta siitä, mikä jäsen on huolehtinut niiden kiertoon laskemisesta. Näin ollen käytäntöä, jonka mukaan kansallisten rahayksiköiden määräiset setelit palautetaan liikkeeseen laskeneeseen keskuspankkiin, ei sovelleta euroseteleihin. Euroseteleiden liikkeeseenlaskua koskeva järjestely perustuu periaatteeseen, jonka mukaan euroseteleitä ei palauteta liikkeeseenlaskijalle.

| (6) | EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklan mukaan jokaiselle Euroopan keskuspankkijärjestelmän jäsenenä olevalle keskuspankille annetaan painoarvo EKP:n pääoman merkitsemisen jakoperusteessa, sellaisena kuin se on määriteltynä kansallisten keskuspankkien prosenttiosuuksista Euroopan keskuspankin pääoman merkitsemisen jakoperusteessa 12 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä päätöksellä EKP/2008/23 (3); tämä painoarvo perustuu kunkin jäsenvaltion väkilukuun ja bruttokansantuotteeseen, ja sitä sovelletaan EKP:n pääoman osuuksien maksamiseen, kansallisten keskuspankkien valuuttavarantosaamisten siirtoihin EKP:lle, kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakamiseen ja EKP:n voittojen ja tappioiden jakamiseen. |
| --- | --- |

(6)

EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklan mukaan jokaiselle Euroopan keskuspankkijärjestelmän jäsenenä olevalle keskuspankille annetaan painoarvo EKP:n pääoman merkitsemisen jakoperusteessa, sellaisena kuin se on määriteltynä kansallisten keskuspankkien prosenttiosuuksista Euroopan keskuspankin pääoman merkitsemisen jakoperusteessa 12 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä päätöksellä EKP/2008/23 (3); tämä painoarvo perustuu kunkin jäsenvaltion väkilukuun ja bruttokansantuotteeseen, ja sitä sovelletaan EKP:n pääoman osuuksien maksamiseen, kansallisten keskuspankkien valuuttavarantosaamisten siirtoihin EKP:lle, kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakamiseen ja EKP:n voittojen ja tappioiden jakamiseen.

| (7) | Eurosetelit ovat laillisia maksuvälineitä kaikissa jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö on euro, ne liikkuvat vapaasti euroalueella, eurojärjestelmän jäsenet voivat laskea ne uudelleen liikkeeseen ja niitä voidaan varastoida tai käyttää myös euroalueen ulkopuolella. Velat, jotka syntyvät liikkeeseen laskettavien euroseteleiden kokonaisarvon perusteella liikkeeseenlaskun yhteydessä, olisi tästä syystä kohdistettava eurojärjestelmän jäsenille objektiivisen perusteen mukaisesti. Asianmukainen peruste on kunkin kansallisen keskuspankin maksama osuus EKP:n pääomasta. Tämä osuus saadaan soveltamalla EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklassa tarkoitettua pääoman jakoperustetta kansallisiin keskuspankkeihin. Koska tätä perustetta ei voida soveltaa EKP:hen, EKP:n neuvosto päättää, minkä prosenttiosuuden euroseteleistä EKP laskee liikkeeseen. |
| --- | --- |

(7)

Eurosetelit ovat laillisia maksuvälineitä kaikissa jäsenvaltioissa, joiden rahayksikkö on euro, ne liikkuvat vapaasti euroalueella, eurojärjestelmän jäsenet voivat laskea ne uudelleen liikkeeseen ja niitä voidaan varastoida tai käyttää myös euroalueen ulkopuolella. Velat, jotka syntyvät liikkeeseen laskettavien euroseteleiden kokonaisarvon perusteella liikkeeseenlaskun yhteydessä, olisi tästä syystä kohdistettava eurojärjestelmän jäsenille objektiivisen perusteen mukaisesti. Asianmukainen peruste on kunkin kansallisen keskuspankin maksama osuus EKP:n pääomasta. Tämä osuus saadaan soveltamalla EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklassa tarkoitettua pääoman jakoperustetta kansallisiin keskuspankkeihin. Koska tätä perustetta ei voida soveltaa EKP:hen, EKP:n neuvosto päättää, minkä prosenttiosuuden euroseteleistä EKP laskee liikkeeseen.

| (8) | EKPJ:n perussäännön 9.2 artiklassa ja 12.1 artiklassa vahvistetaan eurojärjestelmän toimintojen hajauttamisperiaate, joten kansallisten keskuspankkien tehtäväksi on annettu kaikkien euroseteleiden, myös EKP:n liikkeeseen laskemien, kiertoon laskeminen ja kierrosta poistaminen. Tämän periaatteen mukaisesti kansalliset keskuspankit hoitavat myös euroseteleiden fyysisen käsittelyn. |
| --- | --- |

(8)

EKPJ:n perussäännön 9.2 artiklassa ja 12.1 artiklassa vahvistetaan eurojärjestelmän toimintojen hajauttamisperiaate, joten kansallisten keskuspankkien tehtäväksi on annettu kaikkien euroseteleiden, myös EKP:n liikkeeseen laskemien, kiertoon laskeminen ja kierrosta poistaminen. Tämän periaatteen mukaisesti kansalliset keskuspankit hoitavat myös euroseteleiden fyysisen käsittelyn.

| (9) | Koska seteleiden jakoperusteen mukaisesti kullekin kansalliselle keskuspankille kohdistettavien euroseteleiden arvo ja niiden euroseteleiden arvo, joita asianomainen kansallinen keskuspankki laskee kiertoon, eivät ole samat, syntyy eurojärjestelmän sisäisiä saldoja. Koska EKP ei hoida euroseteleiden kiertoon laskemista, sillä pitäisi olla eurojärjestelmän sisäisiä saamisia kansallisilta keskuspankeilta liikkeeseen laskemiensa euroseteleiden osuutta vastaavasta arvosta. Näille eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettava korko vaikuttaa kansallisten keskuspankkien tulopositioihin, mistä syystä siitä määrätään niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta 25 päivänä marraskuuta 2010 tehdyllä päätöksellä EKP/2010/23 (4) EKPJ:n perussäännön 32 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(9)

Koska seteleiden jakoperusteen mukaisesti kullekin kansalliselle keskuspankille kohdistettavien euroseteleiden arvo ja niiden euroseteleiden arvo, joita asianomainen kansallinen keskuspankki laskee kiertoon, eivät ole samat, syntyy eurojärjestelmän sisäisiä saldoja. Koska EKP ei hoida euroseteleiden kiertoon laskemista, sillä pitäisi olla eurojärjestelmän sisäisiä saamisia kansallisilta keskuspankeilta liikkeeseen laskemiensa euroseteleiden osuutta vastaavasta arvosta. Näille eurojärjestelmän sisäisille saldoille maksettava korko vaikuttaa kansallisten keskuspankkien tulopositioihin, mistä syystä siitä määrätään niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien, joiden rahayksikkö on euro, rahoitustulon jakamisesta 25 päivänä marraskuuta 2010 tehdyllä päätöksellä EKP/2010/23 (4) EKPJ:n perussäännön 32 artiklan nojalla.

| (10) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan mukaisesti euron käyttöönottamisesta Virossa 1 päivänä tammikuuta 201113 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/416/EU (5) mukaan Viro täyttää euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset ja vuoden 2003 liittymisasiakirjan (6) 4 artiklan mukaisesti Virolle myönnetty poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2011. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2 kohdan mukaisesti euron käyttöönottamisesta Virossa 1 päivänä tammikuuta 201113 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/416/EU (5) mukaan Viro täyttää euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset ja vuoden 2003 liittymisasiakirjan (6) 4 artiklan mukaisesti Virolle myönnetty poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2011.

| (11) | Koska Viro ottaa euron käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2011, euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 6 päivänä joulukuuta 2001 annettua päätöstä EKP/2001/15 (7) olisi muutettava 1 päivästä tammikuuta 2011 sovellettavan seteleiden jakoperusteen määrittämiseksi. Koska päätöstä EKP/2001/15 on muutettu useita kertoja, se tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen, |
| --- | --- |

(11)

Koska Viro ottaa euron käyttöön 1 päivänä tammikuuta 2011, euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 6 päivänä joulukuuta 2001 annettua päätöstä EKP/2001/15 (7) olisi muutettava 1 päivästä tammikuuta 2011 sovellettavan seteleiden jakoperusteen määrittämiseksi. Koska päätöstä EKP/2001/15 on muutettu useita kertoja, se tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

| a) | ’kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro; |
| --- | --- |

a)

’kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro;

| b) | ’euroseteleillä’ päätöksessä EKP/2003/4 yksilöityjen vaatimusten sekä EKP:n neuvoston vahvistamien teknisten eritelmien mukaisia seteleitä; |
| --- | --- |

b)

’euroseteleillä’ päätöksessä EKP/2003/4 yksilöityjen vaatimusten sekä EKP:n neuvoston vahvistamien teknisten eritelmien mukaisia seteleitä;

| c) | ’merkityn pääoman jakoperusteella’ sellaisia kansallisten keskuspankkien osuuksia (prosenttimääräisinä) EKP:n merkitystä pääomasta, jotka saadaan soveltamalla kansallisiin keskuspankkeihin niiden painoarvoa EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklassa tarkoitetussa jakoperusteessa, sellaisena kuin sitä sovelletaan kyseisen tilikauden osalta, |
| --- | --- |

c)

’merkityn pääoman jakoperusteella’ sellaisia kansallisten keskuspankkien osuuksia (prosenttimääräisinä) EKP:n merkitystä pääomasta, jotka saadaan soveltamalla kansallisiin keskuspankkeihin niiden painoarvoa EKPJ:n perussäännön 29.1 artiklassa tarkoitetussa jakoperusteessa, sellaisena kuin sitä sovelletaan kyseisen tilikauden osalta,

| d) | ’seteleiden jakoperusteella’ prosenttiosuuksia, jotka saadaan, kun otetaan huomioon EKP:n osuus euroseteleiden liikkeeseenlaskujen kokonaismäärästä ja sovelletaan merkityn pääoman jakoperustetta (lähimpään 0,0005 prosenttiyksikköön pyöristettynä) kansallisten keskuspankkien osuuteen tästä kokonaismäärästä. Jos prosenttiosuuksien summaksi ei saada 100 prosenttia, poikkeama korjataan seuraavasti: i) mikäli summa on vähemmän kuin 100 prosenttia, lisätään 0,0005 prosenttiyksikköä pienimpään osuuteen tai pienimpiin osuuksiin nousevassa järjestyksessä, kunnes saadaan tasan 100 prosenttia, tai ii) mikäli summa on enemmän kuin 100 prosenttia, vähennetään 0,0005 prosenttiyksikköä suurimmasta osuudesta tai suurimmista osuuksista laskevassa järjestyksessä, kunnes tulokseksi saadaan tasan 100 prosenttia. Tämän päätöksen liitteessä I esitetään 1 päivästä tammikuuta 2011 sovellettava seteleiden jakoperuste. |
| --- | --- |

d)

’seteleiden jakoperusteella’ prosenttiosuuksia, jotka saadaan, kun otetaan huomioon EKP:n osuus euroseteleiden liikkeeseenlaskujen kokonaismäärästä ja sovelletaan merkityn pääoman jakoperustetta (lähimpään 0,0005 prosenttiyksikköön pyöristettynä) kansallisten keskuspankkien osuuteen tästä kokonaismäärästä. Jos prosenttiosuuksien summaksi ei saada 100 prosenttia, poikkeama korjataan seuraavasti: i) mikäli summa on vähemmän kuin 100 prosenttia, lisätään 0,0005 prosenttiyksikköä pienimpään osuuteen tai pienimpiin osuuksiin nousevassa järjestyksessä, kunnes saadaan tasan 100 prosenttia, tai ii) mikäli summa on enemmän kuin 100 prosenttia, vähennetään 0,0005 prosenttiyksikköä suurimmasta osuudesta tai suurimmista osuuksista laskevassa järjestyksessä, kunnes tulokseksi saadaan tasan 100 prosenttia. Tämän päätöksen liitteessä I esitetään 1 päivästä tammikuuta 2011 sovellettava seteleiden jakoperuste.

2 artikla

Euroseteleiden liikkeeseen laskeminen

EKP ja kansalliset keskuspankit laskevat eurosetelit liikkeeseen.

3 artikla

Liikkeeseenlaskijoiden velvoitteet

1.   Kansalliset keskuspankit huolehtivat kaikkien eurosetelien, myös EKP:n liikkeeseen laskemien eurosetelien, kiertoon laskemisesta ja kierrosta poistamisesta sekä hoitavat kaiken euroseteleihin liittyvän fyysisen käsittelyn.

2.   Kansalliset keskuspankit ottavat esittäjän pyynnöstä vastaan kaikki eurosetelit vaihdettaviksi samanarvoisiin euroseteleihin tai tilinhaltijoiden osalta hyvitettäviksi vastaanottavassa kansallisessa keskuspankissa oleville tileille.

3.   Kansalliset keskuspankit kohtelevat kaikkia vastaanottamiaan euroseteleitä velkoina ja käsittelevät niitä samalla tavoin.

4.   Kansalliset keskuspankit eivät siirrä vastaanottamiaan euroseteleitä muille kansallisille keskuspankeille vaan pitävät eurosetelit käytettävissään uutta liikkeeseenlaskua varten. Tästä poiketen ja EKP:n neuvoston antamien sääntöjen mukaisesti

| a) | vastaanottava kansallinen keskuspankki voi hävittää vaurioituneet, vahingoittuneet, kuluneet tai käytöstä poistetut eurosetelit, ja |
| --- | --- |

a)

vastaanottava kansallinen keskuspankki voi hävittää vaurioituneet, vahingoittuneet, kuluneet tai käytöstä poistetut eurosetelit, ja

| b) | kansallisten keskuspankkien hallussa olevat eurosetelit voidaan logistisista syistä jakaa eurojärjestelmässä uudelleen isoissa erissä. |
| --- | --- |

b)

kansallisten keskuspankkien hallussa olevat eurosetelit voidaan logistisista syistä jakaa eurojärjestelmässä uudelleen isoissa erissä.

4 artikla

Euroseteleiden kohdistaminen eurojärjestelmässä

1.   Liikkeeseen laskettujen euroseteleiden kokonaisarvo kohdistetaan eurojärjestelmän jäsenille seteleiden jakoperusteen mukaisesti.

2.   Kullekin kansalliselle keskuspankille seteleiden jakoperusteen mukaisesti kohdistettujen euroseteleiden arvon ja asianomaisen kansallisen keskuspankin kiertoon laskemien euroseteleiden arvon välinen erotus johtaa eurojärjestelmän sisäisten saldojen syntymiseen. EKP:llä on kansallisilta keskuspankeilta eurojärjestelmän sisäisiä saamisia, joiden määrä on suhteessa niiden osuuksiin merkityn pääoman jakoperusteesta ja joiden arvo vastaa sen liikkeeseen laskemien euroseteleiden arvoa.

5 artikla

Kumoaminen

Päätös EKP/2001/15 kumotaan. Kumottuun päätökseen tehtyjen viittausten katsotaan koskevan tätä päätöstä.

6 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011.

Tehty Frankfurt am Mainissa 13 päivänä joulukuuta 2010.

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EYVL L 139, 11.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 78, 25.3.2003, s. 16.

2

(3)  EUVL L 21, 24.1.2009, s. 66.

3

(4)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

4

(5)  EUVL L 196, 28.7.2010, s. 24.

5

(6)  Asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33).

6

(7)  EYVL L 337, 20.12.2001, s. 52.

7

---

LIITE I

SETELEIDEN JAKOPERUSTE 1 PÄIVÄSTÄ TAMMIKUUTA 2011

| Euroopan keskuspankki | 8,0000 % |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België / Banque Nationale de Belgique | 3,1895 % |
| Deutsche Bundesbank | 24,8995 % |
| Eesti Pank | 0,2355 % |
| Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,4605 % |
| Bank of Greece | 2,5835 % |
| Banco de España | 10,9185 % |
| Banque de France | 18,6985 % |
| Banca d’Italia | 16,4310 % |
| Central Bank of Cyprus | 0,1800 % |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,2295 % |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0830 % |
| De Nederlandsche Bank | 5,2440 % |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5530 % |
| Banco de Portugal | 2,3015 % |
| Banka Slovenije | 0,4325 % |
| Národná banka Slovenska | 0,9115 % |
| Suomen Pankki | 1,6485 % |
| YHTEENSÄ | 100,0000 % |

Euroopan keskuspankki

8,0000 %

Nationale Bank van België / Banque Nationale de Belgique

3,1895 %

Deutsche Bundesbank

24,8995 %

Eesti Pank

0,2355 %

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

1,4605 %

Bank of Greece

2,5835 %

Banco de España

10,9185 %

Banque de France

18,6985 %

Banca d’Italia

16,4310 %

Central Bank of Cyprus

0,1800 %

Banque centrale du Luxembourg

0,2295 %

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0830 %

De Nederlandsche Bank

5,2440 %

Oesterreichische Nationalbank

2,5530 %

Banco de Portugal

2,3015 %

Banka Slovenije

0,4325 %

Národná banka Slovenska

0,9115 %

Suomen Pankki

1,6485 %

YHTEENSÄ

100,0000 %

---

LIITE II

KUMOTUT PÄÄTÖKSET JA MUUTOKSET

| Päätös EKP/2001/15 | EYVL L 337, 20.12.2001, s. 52. |
| --- | --- |
| Päätös EKP/2003/23 | EUVL L 9, 15.1.2004, s. 40. |
| Päätös EKP/2004/9 | EUVL L 205, 9.6.2004, s. 17. |
| Päätös EKP/2006/25 | EUVL L 24, 31.1.2007, s. 13. |
| Päätös EKP/2007/19 | EUVL L 1, 4.1.2008, s. 7. |
| Päätös EKP/2008/26 | EUVL L 21, 24.1.2009, s. 75. |

Päätös EKP/2001/15

EYVL L 337, 20.12.2001, s. 52.

Päätös EKP/2003/23

EUVL L 9, 15.1.2004, s. 40.

Päätös EKP/2004/9

EUVL L 205, 9.6.2004, s. 17.

Päätös EKP/2006/25

EUVL L 24, 31.1.2007, s. 13.

Päätös EKP/2007/19

EUVL L 1, 4.1.2008, s. 7.

Päätös EKP/2008/26

EUVL L 21, 24.1.2009, s. 75.

---

SUUNTAVIIVAT

| 9.2.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/31

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 11 päivänä marraskuuta 2010,

kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä

(uudelleenlaadittu)

(EKP/2010/20)

(2011/68/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ”EKPJ:n perussääntö”) ja erityisesti sen 12.1, 14.3 ja 26.4 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin (EKP) yleisneuvoston EKPJ:n perussäännön 46.2 artiklan toisen ja kolmannen luetelmakohdan mukaisen myötävaikutuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 10 päivänä marraskuuta 2006 annettuja suuntaviivoja EKP/2006/16 (1) on muutettu olennaisesti jo useamman kerran. Kun suuntaviivoihin nyt tehdään uusia, pääasiassa korkoriskeiltä suojautumista sekä erityisten nosto-oikeuksien (SDR) arvostusta koskevia muutoksia, suuntaviivat tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 10 päivänä marraskuuta 2006 annettuja suuntaviivoja EKP/2006/16 (1) on muutettu olennaisesti jo useamman kerran. Kun suuntaviivoihin nyt tehdään uusia, pääasiassa korkoriskeiltä suojautumista sekä erityisten nosto-oikeuksien (SDR) arvostusta koskevia muutoksia, suuntaviivat tulisi selvyyden vuoksi laatia uudelleen.

| (2) | EKPJ:n perussäännön 15 artiklan mukaisesti Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) on velvollinen laatimaan kertomuksia. |
| --- | --- |

(2)

EKPJ:n perussäännön 15 artiklan mukaisesti Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) on velvollinen laatimaan kertomuksia.

| (3) | EKPJ:n perussäännön 26.3 artiklan mukaisesti EKP:n johtokunta laatii EKPJ:n konsolidoidun taseen analysoimiseen ja johtamiseen liittyviä tarpeita varten. |
| --- | --- |

(3)

EKPJ:n perussäännön 26.3 artiklan mukaisesti EKP:n johtokunta laatii EKPJ:n konsolidoidun taseen analysoimiseen ja johtamiseen liittyviä tarpeita varten.

| (4) | EKPJ:n perussäännön 26.4 artiklan mukaisesti EKP:n neuvosto vahvistaa 26 artiklan soveltamista varten tarvittavat säännöt kansallisten keskuspankkien kirjanpidon ja niiden toimintaa koskevien tilinpäätöstietojen standardoimiseksi. |
| --- | --- |

(4)

EKPJ:n perussäännön 26.4 artiklan mukaisesti EKP:n neuvosto vahvistaa 26 artiklan soveltamista varten tarvittavat säännöt kansallisten keskuspankkien kirjanpidon ja niiden toimintaa koskevien tilinpäätöstietojen standardoimiseksi.

| (5) | Liikkeessä olevia euroseteleitä, euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmässä johtuville nettomääräisille eurojärjestelmän sisäisille saamisille/veloille maksettavaa korkoa sekä rahoitustuloa koskevat julkaistavat tiedot olisi yhdenmukaistettava kansallisten keskuspankkien vuosittain julkaisemissa tilinpäätöksissä. |
| --- | --- |

(5)

Liikkeessä olevia euroseteleitä, euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmässä johtuville nettomääräisille eurojärjestelmän sisäisille saamisille/veloille maksettavaa korkoa sekä rahoitustuloa koskevat julkaistavat tiedot olisi yhdenmukaistettava kansallisten keskuspankkien vuosittain julkaisemissa tilinpäätöksissä.

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Määritelmät

1.   Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan

| a) | ”kansallisella keskuspankilla” sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro; |
| --- | --- |

a)

”kansallisella keskuspankilla” sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro;

| b) | ”eurojärjestelmän kirjanpitoon ja tilinpäätöstietojen antamiseen liittyvillä tarkoituksilla” niitä tarkoituksia, joita varten EKP EKPJ:n perussäännön 15 ja 26 artiklan mukaisesti tuottaa liitteessä I luetteloidut taseet; |
| --- | --- |

b)

”eurojärjestelmän kirjanpitoon ja tilinpäätöstietojen antamiseen liittyvillä tarkoituksilla” niitä tarkoituksia, joita varten EKP EKPJ:n perussäännön 15 ja 26 artiklan mukaisesti tuottaa liitteessä I luetteloidut taseet;

| c) | ”kirjanpitovelvollisella” EKP:tä tai kansallista keskuspankkia; |
| --- | --- |

c)

”kirjanpitovelvollisella” EKP:tä tai kansallista keskuspankkia;

| d) | ”vuosineljänneksen arvostuspäivällä” vuosineljänneksen viimeisen kalenteripäivän päivämäärää; |
| --- | --- |

d)

”vuosineljänneksen arvostuspäivällä” vuosineljänneksen viimeisen kalenteripäivän päivämäärää;

| e) | ”konsolidoinnilla” kirjanpitomenettelyä, jossa useiden erillisten oikeushenkilöiden tilinpäätökset yhdistellään ikään kuin ne muodostaisivat yhden ainoan oikeushenkilön; |
| --- | --- |

e)

”konsolidoinnilla” kirjanpitomenettelyä, jossa useiden erillisten oikeushenkilöiden tilinpäätökset yhdistellään ikään kuin ne muodostaisivat yhden ainoan oikeushenkilön;

| f) | ”käteisrahan käyttöönottovuodella” 12 kuukauden pituista ajanjaksoa, joka alkaa päivänä, jona eurosetelit ja -kolikot saavat laillisen maksuvälineen aseman jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro; |
| --- | --- |

f)

”käteisrahan käyttöönottovuodella” 12 kuukauden pituista ajanjaksoa, joka alkaa päivänä, jona eurosetelit ja -kolikot saavat laillisen maksuvälineen aseman jäsenvaltiossa, jonka rahayksikkö on euro;

| g) | ”seteleiden jakoperusteella” prosenttilukuja, jotka saadaan, kun otetaan huomioon EKP:n osuus liikkeeseenlaskettujen euroseteleiden kokonaismäärästä ja sovelletaan merkityn pääoman jakoperustetta kansallisten keskuspankkien osuuteen tästä kokonaismäärästä euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 13 päivänä joulukuuta 2010 tehdyn päätöksen EKP/2010/29 (2), mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

”seteleiden jakoperusteella” prosenttilukuja, jotka saadaan, kun otetaan huomioon EKP:n osuus liikkeeseenlaskettujen euroseteleiden kokonaismäärästä ja sovelletaan merkityn pääoman jakoperustetta kansallisten keskuspankkien osuuteen tästä kokonaismäärästä euroseteleiden liikkeeseenlaskusta 13 päivänä joulukuuta 2010 tehdyn päätöksen EKP/2010/29 (2), mukaisesti;

| h) | ”luottolaitoksella” joko a) luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä, 2 artiklan ja 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan määritelmän mukaista toimivaltaisen viranomaisen valvonnan alaista luottolaitosta tai b) Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen 123 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua, toimivaltaisen kansallisen viranomaisen valvontaa vastaavan tarkastusmenettelyn alaista muuta laitosta. |
| --- | --- |

h)

”luottolaitoksella” joko a) luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (3), sellaisena kuin se on pantu täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä, 2 artiklan ja 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan määritelmän mukaista toimivaltaisen viranomaisen valvonnan alaista luottolaitosta tai b) Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen 123 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua, toimivaltaisen kansallisen viranomaisen valvontaa vastaavan tarkastusmenettelyn alaista muuta laitosta.

2.   Näissä suuntaviivoissa käytettyjen muiden kirjanpitoteknisten käsitteiden määritelmät ovat liitteessä II.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Näitä suuntaviivoja sovelletaan EKP:hen ja kansallisiin keskuspankkeihin eurojärjestelmän kirjanpitoon ja tilinpäätöstietojen antamiseen liittyvissä tarkoituksissa.

2.   Nämä suuntaviivat koskevat ainoastaan EKPJ:n perussäännössä vahvistettua eurojärjestelmän kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevaa järjestelyä. Näin ollen niitä ei sovelleta kansallisten keskuspankkien kansalliseen tilinpäätöstietojen antamiseen ja kirjanpitoon. Eurojärjestelmän järjestelyssä ja kansallisissa järjestelyissä noudatettavien menettelytapojen johdonmukaisen soveltamisen ja keskinäisen vertailtavuuden vuoksi on kuitenkin suositeltavaa, että kansalliset keskuspankit mahdollisuuksien mukaan noudattaisivat näissä suuntaviivoissa annettuja sääntöjä kansallisessa tilinpäätöstietojen antamisessa ja kirjanpidossaan.

3 artikla

Perusoletukset

Tilinpäätöksen laatimisessa sovelletaan seuraavia perusoletuksia:

a)   taloudellinen todellisuus ja avoimuus: kirjanpitomenetelmien sekä tilinpäätöstietojen antamisen on heijastettava taloudellista todellisuutta, ja niissä on noudatettava avoimuuden periaatetta sekä informaation laatua koskevia ymmärrettävyyden, merkityksellisyyden, luotettavuuden ja vertailtavuuden periaatteita. Liiketapahtumat on käsiteltävä ja esitettävä niiden sisältöä ja taloudellisia realiteetteja vastaavalla tavalla, eikä ainoastaan niiden oikeudellisen muodon mukaisesti;

b)   varovaisuus: saamisten ja velkojen arvostuksessa sekä tulojen kirjaamisessa on noudatettava varovaisuutta. Näissä suuntaviivoissa varovaisuuden periaatteesta seuraa, että realisoitumattomia voittoja ei saa kirjata tuloslaskelmaan, vaan ne on kirjattava suoraan arvonmuutostilille, ja että realisoitumattomat tappiot kirjataan vuoden lopussa tuloslaskelmaan, jos ne ylittävät aiemmat vastaavalle arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot. Piilovarauksien luominen tai taseen ja tuloslaskelman erien merkitseminen kirjanpitoon tietoisesti väärin on varovaisuuden periaatteen kanssa ristiriidassa;

c)   tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat: mikäli tilinpäätöspäivän ja sen päivän välillä, jona toimivaltaiset elimet vahvistavat tilinpäätöksen, toteutuu tapahtumia, jotka vaikuttavat saamisten ja velkojen määrään tilinpäätöshetkellä, saamisten ja velkojen määrät on oikaistava niiden mukaisiksi. Tilinpäätöspäivän jälkeen tapahtuneet tapahtumat on ilmoitettava, vaikkeivät ne vaikuttaisikaan saamisten ja velkojen määrään tilinpäätöshetkellä, sikäli kuin niiden merkitys on sellainen, että ilmoittamatta jättäminen vaikuttaisi tilinpäätöslaskelmien käyttäjien arviointimahdollisuuksiin ja päätöksiin. Saamisia ja velkoja ei tällöin oikaista;

d)   olennaisuus: kirjanpitosäännöistä voidaan poiketa ainoastaan, jos poikkeamista voidaan perustellusti pitää epäolennaisena kirjanpitovelvollisen tilinpäätöksessä ja sen esittämisessä; periaate koskee myös yksittäisen kansallisen keskuspankin tai EKP:n tuloslaskelmaan vaikuttavia kirjanpitosääntöjä;

e)   toiminnan jatkuvuuden oletus: tilinpäätös laaditaan jatkuvuusperiaatteen mukaisesti;

f)   suoriteperuste: tuotot ja kulut kirjataan sille tilikaudelle, jona ne ovat realisoituneet, ei sille kaudelle, jona ne on vastaanotettu tai maksettu;

g)   menettelytapojen soveltamisen jatkuvuus ja vertailtavuus: kerran valittuja periaatteita noudatetaan eurojärjestelmässä jatkuvasti taseen arvostuksessa ja tulojen kirjaamisessa eri tilinpäätöstietojen keskinäisen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi.

4 artikla

Saamisten ja velkojen kirjaaminen

Rahoitusvarat ja -velat sekä muut saamiset ja velat kirjataan kirjanpitovelvollisen taseeseen vain, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | vastaavien tai vastattavien omaisuuserään liittyvän vastaisen taloudellisen hyödyn voidaan odottaa tulevan kirjanpitovelvolliselle tai poistuvan kirjanpitovelvolliselta, |
| --- | --- |

a)

vastaavien tai vastattavien omaisuuserään liittyvän vastaisen taloudellisen hyödyn voidaan odottaa tulevan kirjanpitovelvolliselle tai poistuvan kirjanpitovelvolliselta,

| b) | saamiseen tai velkaan liittyvät riskit ja edut ovat oleellisilta osiltaan siirtyneet kirjanpitovelvolliselle, |
| --- | --- |

b)

saamiseen tai velkaan liittyvät riskit ja edut ovat oleellisilta osiltaan siirtyneet kirjanpitovelvolliselle,

| c) | saamisen hankintameno tai arvo kirjanpitovelvolliselle tai velvoitteen suuruus voidaan mitata luotettavasti. |
| --- | --- |

c)

saamisen hankintameno tai arvo kirjanpitovelvolliselle tai velvoitteen suuruus voidaan mitata luotettavasti.

5 artikla

Talousperuste ja kassaperuste (maksuperuste)

1.   Talousperusteista kirjaustapaa käytetään kirjattaessa valuuttakauppoja, valuuttamääräisiä rahoitusinstrumentteja sekä näihin liittyviä siirtosaamisia ja -velkoja. Tämän kirjaustavan mukaiset kirjaukset voidaan tehdä kahden eri menetelmän avulla:

| a) | III ja IV luvussa sekä liitteessä III määritelty ”normaali menettelytapa” ja |
| --- | --- |

a)

III ja IV luvussa sekä liitteessä III määritelty ”normaali menettelytapa” ja

| b) | liitteessä III määritelty ”vaihtoehtoinen menettelytapa”. |
| --- | --- |

b)

liitteessä III määritelty ”vaihtoehtoinen menettelytapa”.

2.   Osakkeita ja osuuksia sisältävät valuuttamääräiset arvopaperikaupat voidaan edelleen kirjata kassa- eli maksuperustetta noudattaen. Niihin liittyvät kertyneet korot, mukaan lukien preemiot ja diskontot, kirjataan päivittäin avistapäivästä.

3.   Kansalliset keskuspankit voivat kirjata tietyt euromääräiset liiketapahtumat, rahoitusinstrumentit ja näihin liittyvät siirtosaamiset ja -velat talousperusteisesti tai kassa- eli maksuperusteisesti.

4.   Lukuun ottamatta vuosineljänneksen ja vuoden lopussa tehtäviä kirjanpito-oikaisuja sekä eriä, jotka on ilmoitettu erissä ”Muut saamiset” ja ”Muut velat”, eurojärjestelmän tilinpäätöstietojen antamista varten päivittäin annettavien tietojen yhteydessä ilmoitettavista luvuista on käytävä ilmi ainoastaan tase-erissä tapahtuneet kassaan- ja kassastamaksut.

II   LUKU

TASEEN SISÄLTÖÄ JA ARVOSTAMISTA KOSKEVAT PERIAATTEET

6 artikla

Taseen sisältö

Eurojärjestelmän tilinpäätöstietojen antamiseen liittyviä tarkoituksia varten tuotettavissa EKP:n ja kansallisten keskuspankkien taseissa esiintyvät erät perustuvat liitteessä IV esitettyyn rakenteeseen.

7 artikla

Tase-erien arvostaminen

1.   Tase-erien arvostuksessa käytetään markkinakursseja ja -hintoja, jollei liitteessä IV muuta säädetä.

2.   Kulta, valuuttainstrumentit, muut arvopaperit kuin eräpäivään saakka pidettävät ja ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit sekä rahoitusinstrumentit riippumatta siitä, ovatko nämä erät taseessa vai taseen ulkopuolella, arvostetaan vuosineljänneksen arvostuspäivän markkinakeskikursseihin ja -hintoihin. Tämä ei estä kirjanpitovelvollisia arvostamasta sijoitussalkkujaan useammin omia sisäisiä tarpeitaan varten, kunhan tase-erät perustuvat vuosineljänneksen sisällä aina transaktioarvoon.

3.   Kullan arvostuksessa ei hinta- ja valuuttakurssimuutoksia eroteta toisistaan, vaan kirjataan yksi ainoa kullan arvonmuutos, joka perustuu kullan painoyksikön eurohintaan vuosineljänneksen arvostuspäivän EUR/USD-kurssiin. Valuuttasaamiset arvostetaan valuutoittain, mukaan lukien taseessa olevat ja taseen ulkopuoliset erät. Tässä artiklassa erityiset nosto-oikeudet (SDR), erityisten nosto-oikeuksien valuuttakorin pohjana olevat yksittäiset valuutat mukaan luettuina, katsotaan yhdeksi saamiseksi. Arvopaperit arvostetaan arvopaperilajeittain eli ISIN-koodeittain. Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit sekä eriin ”Muut rahoitussaatavat” ja ”Sekalaiset erät” kuuluvat arvopaperit käsitellään kuitenkin erillisinä.

4.   Seuraavan vuosineljänneksen lopussa arvostuskirjaukset peruutetaan, lukuun ottamatta tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjattuja realisoitumattomia tappioita; vuosineljänneksen aikana liiketapahtumat kirjataan transaktiohintoihin ja -kursseihin.

5.   Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltavia arvopapereita käsitellään erillisinä ja ne arvostetaan jaksotetun hankintamenon perusteella ja arvonalennus huomioon ottaen. Ei-jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita käsitellään samalla tavalla. Eräpäivään saakka pidettäviksi luokiteltuja arvopapereita voidaan myydä ennen eräpäivää kaikissa seuraavissa tapauksissa:

| a) | myytävää määrää pidetään merkityksettömänä koko eräpäivään saakka pidettävien arvopapereiden salkkuun verrattuna; |
| --- | --- |

a)

myytävää määrää pidetään merkityksettömänä koko eräpäivään saakka pidettävien arvopapereiden salkkuun verrattuna;

| b) | arvopaperit myydään sen kuukauden aikana, jossa niillä on eräpäivä; |
| --- | --- |

b)

arvopaperit myydään sen kuukauden aikana, jossa niillä on eräpäivä;

| c) | poikkeuksellisissa olosuhteissa kuten liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuden heikentyessä merkittävästi tai EKP:n neuvoston nimenomaisen rahapoliittisen päätöksen seurauksena. |
| --- | --- |

c)

poikkeuksellisissa olosuhteissa kuten liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuuden heikentyessä merkittävästi tai EKP:n neuvoston nimenomaisen rahapoliittisen päätöksen seurauksena.

8 artikla

Käänteisoperaatiot

1.   Takaisinostosopimuksena eli reposopimuksena toteutettu käänteisoperaatio kirjataan vakuudellisena luotonottona taseen vastattavaa-puolelle, ja vakuus säilytetään taseen vastaavien eränä. Kirjanpitovelvollinen kohtelee myytyjä arvopapereita, jotka se on reposopimuksen mukaan velvollinen ostamaan takaisin, siten kuin ne olisivat yhä osa sitä sijoitussalkkua, josta ne on myyty.

2.   Takaisinmyyntisopimuksena eli käänteisenä reposopimuksena toteutettu käänteisoperaatio kirjataan vakuudellisena luotonantona taseen vastaavaa-puolelle luoton määrään. Takaisinmyyntisopimuksella haltuun saatuja arvopapereita ei arvosteta, eikä niistä syntyvää voittoa tai tappiota kirjata luotonantajana toimivan kirjanpitovelvollisen tuloslaskelmaan.

3.   Arvopapereiden antolainaustapauksissa arvopaperit säilyvät luovuttajan taseessa. Tällaiset liiketapahtumat käsitellään samoin kuin takaisinostosopimukset edellä. Jolleivät kirjanpitovelvollisen luovutuksensaajana lainaamat arvopaperit kuitenkaan vuoden lopussa ole sen säilytystilillä, se tekee varauksen vastaisia menoja tai menetyksiä varten, jos arvopapereiden markkinahinta on noussut antolainauspäivän hinnasta. Jos arvopaperit on myyty, luovutuksensaaja kirjaa vastattaviin arvopapereiden takaisin siirtämisen.

4.   Vakuudellisia kultakauppoja käsitellään takaisinostosopimuksina. Näihin vakuudellisiin liiketoimiin liittyviä kultavirtoja ei kirjata taseeseen. Avista- ja termiinihintojen välinen erotus kirjataan suoriteperiaatteella.

5.   Automaattiseen arvopapereiden lainausohjelmaan liittyvät käänteisoperaatiot, mukaan lukien arvopaperilainaukset, kirjataan taseeseen vaikuttavina vain silloin, kun vakuus annetaan asianomaisen kansallisen keskuspankin tai EKP:n tilille talletettavan käteisen muodossa.

9 artikla

Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet

1.   Tätä artiklaa sovelletaan jälkimarkkinakelpoisiin osakkeisiin ja osuuksiin eli kantaosakkeisiin tai osakerahastoihin riippumatta siitä, toteuttaako liiketapahtumat kirjanpitovelvollinen suoraan vai sen edustaja, lukuun ottamatta liiketoimia, jotka liittyvät eläkerahastoihin, voitto-osuuksiin, sijoituksiin tytäryhtiöissä tai merkittäviin osuuksiin yhtiöissä.

2.   Valuuttamääräiset osakkeet ja osuudet, jotka ilmoitetaan kohdassa ”Muut saamiset”, eivät sisälly kokonaisvaluuttapositioon vaan muodostavat erillisen valuuttasaamisen. Niihin liittyvät valuuttakurssivoitot ja -tappiot voidaan laskea joko nettokeskihintamenetelmällä tai keskihintamenetelmällä.

3.   Osakesalkut arvostetaan 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kukin erä arvostetaan erikseen. Osakerahastojen osalta hinta arvostetaan nettoperusteisesti eikä yksittäisten osakkeiden perusteella. Eri osakkeita tai eri osakerahastoja ei nettouteta keskenään.

4.   Liiketapahtumat kirjataan taseeseen transaktiohintaan.

5.   Välityspalkkio voidaan kirjata joko saamisen hankintamenoon sisältyvänä transaktiomenona tai kuluna tuloslaskelmaan.

6.   Osaketta ostettaessa mukana siirtyneen kertyneen osingon määrä sisältyy osakkeen tai osuuden hankintahintaan. Osingon irrottua osaketta ostettaessa mukana siirtynyttä kertynyttä osinkoa voidaan käsitellä erillisenä eränä, kunnes osingosta on saatu maksu.

7.   Osinkosaamisia ei kirjata jakson lopussa, koska ne heijastuvat jo osakkeiden markkinahinnassa niitä osakkeita lukuun ottamatta, jotka on noteerattu osingon irtoamisen jälkeen.

8.   Uusmerkinnät käsitellään erillisenä saamisena, kun ne ovat toteutuneet. Hankintahinta lasketaan osakkeiden olemassa olevan keskihinnan, uuden osakkeen toteutushinnan ja vanhojen ja uusien osakkeiden keskinäisen osuuden perusteella. Uusmerkityn osakkeen hinta voidaan vaihtoehtoisesti laskea sen markkina-arvon, osakkeen olemassa olevan keskihinnan ja osakkeen uusmerkintää edeltäneen markkinahinnan perusteella.

10 artikla

Arvopaperien korkoriskiltä suojautuminen johdannaisten avulla

1.   Arvopaperin korkoriskiltä suojautuminen johdannaisen avulla merkitsee johdannaisen määrittämistä siten, että sen käyvän arvon muutokset tasoittavat odotettavissa olevia korkotason muutoksista johtuvia muutoksia suojatun arvopaperin käyvässä arvossa.

2.   Suojattavat instrumentit ja suojausinstrumentit kirjataan ja niitä käsitellään näissä suuntaviivoissa asetettujen yleisten määräysten, arvostussääntöjen sekä tulojen kirjaamista koskevien ja instrumenttikohtaisten vaatimusten mukaisesti.

3.   Poiketen siitä, mitä 3 artiklan b kohdassa, 7 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, 14 artiklan 2 kohdan d alakohdassa ja 15 artiklan 2 kohdassa säädetään, suojatun arvopaperin ja suojausjohdannaisen arvostamisessa voidaan soveltaa seuraavaa vaihtoehtoista käsittelyä:

| a) | Arvopaperi ja johdannainen kirjataan taseeseen ja arvostetaan markkina-arvoon vuosineljänneksen lopussa. Suojatun instrumentin ja suojausinstrumentin realisoitumattomiin nettomääräisiin arvostusvoittoihin/-tappioihin sovelletaan seuraavaa epäsymmetristä arvostusmenetelmää:






  i) | realisoitumattomat nettomääräiset tappiot kirjataan vuoden lopussa tuloslaskelmaan, ja on suositeltavaa, että ne jaksotetaan suojatun instrumentin jäljellä olevalle juoksuajalle, |
| --- | --- | --- |

a)

Arvopaperi ja johdannainen kirjataan taseeseen ja arvostetaan markkina-arvoon vuosineljänneksen lopussa. Suojatun instrumentin ja suojausinstrumentin realisoitumattomiin nettomääräisiin arvostusvoittoihin/-tappioihin sovelletaan seuraavaa epäsymmetristä arvostusmenetelmää:

i)

realisoitumattomat nettomääräiset tappiot kirjataan vuoden lopussa tuloslaskelmaan, ja on suositeltavaa, että ne jaksotetaan suojatun instrumentin jäljellä olevalle juoksuajalle,

| ii) | realisoitumattomat nettomääräiset arvostusvoitot kirjataan arvonmuutostilille ja peruutetaan seuraavana arvostuspäivänä. |
| --- | --- |

ii)

realisoitumattomat nettomääräiset arvostusvoitot kirjataan arvonmuutostilille ja peruutetaan seuraavana arvostuspäivänä.

| b) | Jo omistuksessa olevan arvopaperin suojaaminen: jos suojatun arvopaperin keskihinta eroaa markkina-arvosta suojauksen aloittamispäivänä, sovelletaan seuraavaa käsittelyä.






  i) | arvopaperin realisoitumattomat voitot kirjataan arvonmuutostilille kyseisenä päivänä ja realisoitumattomat tappiot kirjataan tuloslaskelmaan, ja |
| --- | --- | --- |

b)

Jo omistuksessa olevan arvopaperin suojaaminen: jos suojatun arvopaperin keskihinta eroaa markkina-arvosta suojauksen aloittamispäivänä, sovelletaan seuraavaa käsittelyä.

i)

arvopaperin realisoitumattomat voitot kirjataan arvonmuutostilille kyseisenä päivänä ja realisoitumattomat tappiot kirjataan tuloslaskelmaan, ja

| ii) | suojaussuhteen aloittamispäivän jälkeisiin markkina-arvon muutoksiin sovelletaan mitä a alakohdassa on säädetty. |
| --- | --- |

ii)

suojaussuhteen aloittamispäivän jälkeisiin markkina-arvon muutoksiin sovelletaan mitä a alakohdassa on säädetty.

| c) | On suositeltavaa, että jaksottamattomien preemioiden ja diskonttojen erotus suojauksen aloittamispäivänä jaksotetaan suojatun instrumentin jäljellä olevalle juoksuajalle. |
| --- | --- |

c)

On suositeltavaa, että jaksottamattomien preemioiden ja diskonttojen erotus suojauksen aloittamispäivänä jaksotetaan suojatun instrumentin jäljellä olevalle juoksuajalle.

4.   Kun suojauskirjanpito lopetetaan, kirjanpitovelvollisen kirjanpitoon jäänyt arvopaperi ja johdannainen käsitellään suojauksen lakkaamispäivästä näiden suuntaviivojen yleisten säännösten mukaisesti itsenäisinä instrumentteina.

5.   Edellä 3 kohdassa määriteltyä vaihtoehtoista käsittelyä voidaan soveltaa ainoastaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | Suojaussuhteen alkamispäivänä viralliset asiakirjat suojaussuhteesta, riskienhallinnan tavoitteista ja suojausstrategiasta ovat olemassa. Asiakirjoissa on oltava kaikki seuraavat tiedot: i) suojausinstrumenttina käytettävän johdannaisen yksilöintitiedot; ii) suojatun arvopaperin yksilöintitiedot; ja iii) arviointi johdannaisen tehokkuudesta kumoamaan korkoriskin toteutumisesta johtuvat muutokset arvopaperin käyvässä arvossa. |
| --- | --- |

a)

Suojaussuhteen alkamispäivänä viralliset asiakirjat suojaussuhteesta, riskienhallinnan tavoitteista ja suojausstrategiasta ovat olemassa. Asiakirjoissa on oltava kaikki seuraavat tiedot: i) suojausinstrumenttina käytettävän johdannaisen yksilöintitiedot; ii) suojatun arvopaperin yksilöintitiedot; ja iii) arviointi johdannaisen tehokkuudesta kumoamaan korkoriskin toteutumisesta johtuvat muutokset arvopaperin käyvässä arvossa.

| b) | Suojaussuhteen odotetaan olevan erittäin tehokas ja suojauksen tehokkuus tulee olla luotettavasti mitattavissa. Tehokkuus on arvioitava sekä etukäteen (prospektiivisesti) että jälkikäteen (retrospektiivisesti). On suositeltavaa että:






  i) | prospektiivinen tehokkuus mitataan vertaamalla suojatun instrumentin käyvän arvon toteutuneita muutoksia suojausinstrumentin käyvän arvon toteutuneisiin muutoksiin, tai osoittamalla vahva tilastollinen korrelaatio suojatun instrumentin käyvän arvon ja suojausinstrumentin käyvän arvon välillä. |
| --- | --- | --- |

b)

Suojaussuhteen odotetaan olevan erittäin tehokas ja suojauksen tehokkuus tulee olla luotettavasti mitattavissa. Tehokkuus on arvioitava sekä etukäteen (prospektiivisesti) että jälkikäteen (retrospektiivisesti). On suositeltavaa että:

i)

prospektiivinen tehokkuus mitataan vertaamalla suojatun instrumentin käyvän arvon toteutuneita muutoksia suojausinstrumentin käyvän arvon toteutuneisiin muutoksiin, tai osoittamalla vahva tilastollinen korrelaatio suojatun instrumentin käyvän arvon ja suojausinstrumentin käyvän arvon välillä.

| ii) | retrospektiivinen tehokkuus katsotaan olevan osoitettu jos suojatun instrumentin toteutuneiden voittojen/tappioiden ja suojausinstrumentin toteutuneiden voittojen/tappioiden suhde on 80 % –125 %. |
| --- | --- |

ii)

retrospektiivinen tehokkuus katsotaan olevan osoitettu jos suojatun instrumentin toteutuneiden voittojen/tappioiden ja suojausinstrumentin toteutuneiden voittojen/tappioiden suhde on 80 % –125 %.

6.   Jos arvopaperiryhmä määritetään suojauskohteeksi sovelletaan seuraavaa: samankaltaiset korkopaperit saadaan yhdistää ja suojata ryhmänä ainoastaan kaikkien seuraavien edellytysten täyttyessä:

| a) | arvopapereilla on sama juoksuaika; |
| --- | --- |

a)

arvopapereilla on sama juoksuaika;

| b) | arvopaperiryhmä läpäisee tehokkuustestin prospektiivisesti ja retrospektiivisesti, |
| --- | --- |

b)

arvopaperiryhmä läpäisee tehokkuustestin prospektiivisesti ja retrospektiivisesti,

| c) | kunkin ryhmään kuuluvan yksittäisen arvopaperin suojattavasta riskistä johtuvan käyvän arvon muutoksen odotetaan olevan suunnilleen verrannollinen arvopaperiryhmän suojatusta riskistä johtuvaan käyvän arvon kokonaismuutokseen. |
| --- | --- |

c)

kunkin ryhmään kuuluvan yksittäisen arvopaperin suojattavasta riskistä johtuvan käyvän arvon muutoksen odotetaan olevan suunnilleen verrannollinen arvopaperiryhmän suojatusta riskistä johtuvaan käyvän arvon kokonaismuutokseen.

11 artikla

Synteettiset instrumentit

1.   Instrumentit, jotka on yhdistetty synteettiseksi instrumentiksi, kirjataan ja niitä käsitellään erillään muista instrumenteista näissä suuntaviivoissa asetettujen yleisten määräysten, arvostussääntöjen sekä tulojen kirjaamista koskevien ja instrumenttikohtaisten vaatimusten mukaisesti.

2.   Poiketen siitä, mitä 3 artiklan b kohdassa, 7 artiklan 3 kohdassa, 13 artiklan 1 kohdassa ja 15 artiklan 2 kohdassa säädetään, synteettisten instrumenttien arvostamisessa voidaan soveltaa seuraavaa vaihtoehtoista käsittelyä:

| a) | synteettisen instrumentin muodostaviin instrumentteihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot nettoutetaan vuoden lopussa. Tässä tapauksessa realisoitumattomat nettovoitot kirjataan arvonmuutostilille. Realisoitumattomat nettotappiot kirjataan tuloslaskelmaan, jos ne ylittävät aiemmat vastaavalle arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot; |
| --- | --- |

a)

synteettisen instrumentin muodostaviin instrumentteihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot nettoutetaan vuoden lopussa. Tässä tapauksessa realisoitumattomat nettovoitot kirjataan arvonmuutostilille. Realisoitumattomat nettotappiot kirjataan tuloslaskelmaan, jos ne ylittävät aiemmat vastaavalle arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot;

| b) | arvopapereita, joita pidetään hallussa synteettisen instrumentin osina, ei katsota osaksi hallussa olevaa kyseisten arvopapereiden kokonaismäärää, vaan niitä käsitellään erillisinä; |
| --- | --- |

b)

arvopapereita, joita pidetään hallussa synteettisen instrumentin osina, ei katsota osaksi hallussa olevaa kyseisten arvopapereiden kokonaismäärää, vaan niitä käsitellään erillisinä;

| c) | tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjatut realisoitumattomat tappiot sekä vastaavat realisoitumattomat voitot jaksotetaan erikseen seuraavina tilikausina. |
| --- | --- |

c)

tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjatut realisoitumattomat tappiot sekä vastaavat realisoitumattomat voitot jaksotetaan erikseen seuraavina tilikausina.

3.   Jos jokin yhdistettyihin instrumentteihin kuuluva instrumentti erääntyy tai myydään tai sopimus puretaan tai toteutetaan, kirjanpitovelvollinen ei voi jatkossa soveltaa 2 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoista käsittelyä ja kaikki jaksottamattomat arvostusvoitot, jotka on kirjattu tuloslaskelmaan edellisinä vuosina, on välittömästi peruutettava.

4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua vaihtoehtoista käsittelyä voidaan soveltaa vain, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | yksittäisiä instrumentteja käsitellään ja niiden tuottoa arvioidaan yhtenä yhdistettynä instrumenttina joko riskienhallintaan tai sijoitusstrategiaan perustuen; |
| --- | --- |

a)

yksittäisiä instrumentteja käsitellään ja niiden tuottoa arvioidaan yhtenä yhdistettynä instrumenttina joko riskienhallintaan tai sijoitusstrategiaan perustuen;

| b) | yksittäiset instrumentit on jäsennetty ja määritelty synteettiseksi instrumentiksi niiden alkuperäisestä kirjaamisesta lähtien; |
| --- | --- |

b)

yksittäiset instrumentit on jäsennetty ja määritelty synteettiseksi instrumentiksi niiden alkuperäisestä kirjaamisesta lähtien;

| c) | vaihtoehtoisen tavan soveltaminen poistaa tai vähentää merkittävästi arvostamisen epäjohdonmukaisuutta (arvostamisen epäsymmetriaa), joka aiheutuisi näissä suuntaviivoissa määritettyjen yleisten sääntöjen soveltamisesta yksittäisiin instrumentteihin; |
| --- | --- |

c)

vaihtoehtoisen tavan soveltaminen poistaa tai vähentää merkittävästi arvostamisen epäjohdonmukaisuutta (arvostamisen epäsymmetriaa), joka aiheutuisi näissä suuntaviivoissa määritettyjen yleisten sääntöjen soveltamisesta yksittäisiin instrumentteihin;

| d) | sellaiset viralliset asiakirjat, joiden avulla voidaan todentaa a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen edellytysten toteutuminen, ovat saatavilla. |
| --- | --- |

d)

sellaiset viralliset asiakirjat, joiden avulla voidaan todentaa a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen edellytysten toteutuminen, ovat saatavilla.

12 artikla

Setelit

1.   EKPJ:n perussäännön 49 artiklaa sovellettaessa kansallisen keskuspankin hallussa olevia muiden sellaisten jäsenvaltioiden seteleitä, joiden rahayksikkö on euro, ei käsitellä liikkeessä olevina seteleinä vaan eurojärjestelmän sisäisinä saamisina. Muiden sellaisten jäsenvaltioiden seteleitä, joiden rahayksikkö on euro, käsitellään seuraavan menettelytavan mukaisesti:

| a) | toisen kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemia euroalueen kansallisen valuuttayksikön määräisiä seteleitä vastaanottavan kansallisen keskuspankin tulee päivittäin ilmoittaa liikkeeseenlaskijakeskuspankille haltuunsa saamiensa kyseisen kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemien seteleiden nimellisarvo, paitsi milloin jonkin yksittäisen päivän volyymi jää alhaiseksi. Liikkeeseenlaskijakeskuspankki suorittaa vastaanottajakeskuspankille vastaavan maksun TARGET2:n välityksellä, ja |
| --- | --- |

a)

toisen kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemia euroalueen kansallisen valuuttayksikön määräisiä seteleitä vastaanottavan kansallisen keskuspankin tulee päivittäin ilmoittaa liikkeeseenlaskijakeskuspankille haltuunsa saamiensa kyseisen kansallisen keskuspankin liikkeeseen laskemien seteleiden nimellisarvo, paitsi milloin jonkin yksittäisen päivän volyymi jää alhaiseksi. Liikkeeseenlaskijakeskuspankki suorittaa vastaanottajakeskuspankille vastaavan maksun TARGET2:n välityksellä, ja

| b) | liikkeeseenlaskijakeskuspankki oikaisee ”liikkeessä olevien seteleiden” määrän edellä mainitun ilmoituksen saatuaan. |
| --- | --- |

b)

liikkeeseenlaskijakeskuspankki oikaisee ”liikkeessä olevien seteleiden” määrän edellä mainitun ilmoituksen saatuaan.

2.   Kansallisten keskuspankkien taseissa olevien ”liikkeessä olevien seteleiden” määrä saadaan seuraavien kolmen osatekijän tuloksena:

| a) | liikkeessä olevien euroseteleiden oikaisematon arvo, johon sisältyy euroalueen kansallisten valuuttayksikköjen määräiset setelit käteisrahan käyttöönottovuodelta euron käyttöön ottavan kansallisen keskuspankin osalta ja joka lasketaan kummalla tahansa seuraavista menetelmistä:







  Menetelmä A | : | B = P – D – N – S |
| --- | --- | --- | --- |
| Menetelmä B | : | B = I – R – N |

a)

liikkeessä olevien euroseteleiden oikaisematon arvo, johon sisältyy euroalueen kansallisten valuuttayksikköjen määräiset setelit käteisrahan käyttöönottovuodelta euron käyttöön ottavan kansallisen keskuspankin osalta ja joka lasketaan kummalla tahansa seuraavista menetelmistä:

Menetelmä A

:

B = P – D – N – S

Menetelmä B

:

B = I – R – N

Tässä

| B | on ”liikkeessä olevien seteleiden” oikaisematon arvo |
| --- | --- |
| P | on valmistettujen tai painosta taikka muilta kansallisilta keskuspankeilta vastaanotettujen seteleiden yhteenlaskettu arvo |
| D | on tuhottujen seteleiden yhteenlaskettu arvo |
| N | on muiden kansallisten keskuspankkien hallussa olevien liikkeeseenlaskijakeskuspankin kansallisten seteleiden (ilmoitus tehty, mutta ei vielä kotiutettu) yhteenlaskettu arvo |
| I | on liikkeeseen laskettujen seteleiden yhteenlaskettu arvo |
| R | on vastaanotettujen seteleiden yhteenlaskettu arvo |
| S | on varastossa/holvissa olevien seteleiden yhteenlaskettu arvo, |

B

on ”liikkeessä olevien seteleiden” oikaisematon arvo

P

on valmistettujen tai painosta taikka muilta kansallisilta keskuspankeilta vastaanotettujen seteleiden yhteenlaskettu arvo

D

on tuhottujen seteleiden yhteenlaskettu arvo

N

on muiden kansallisten keskuspankkien hallussa olevien liikkeeseenlaskijakeskuspankin kansallisten seteleiden (ilmoitus tehty, mutta ei vielä kotiutettu) yhteenlaskettu arvo

I

on liikkeeseen laskettujen seteleiden yhteenlaskettu arvo

R

on vastaanotettujen seteleiden yhteenlaskettu arvo

S

on varastossa/holvissa olevien seteleiden yhteenlaskettu arvo,

| b) | vähennettynä korottomien saamisten määrällä ECI-pankilta tapauksissa, joissa euroalueen ulkopuolisten setelivarastojen (Extended Custodial Inventory ECI) ohjelmaan liittyvien seteleiden omistusoikeus siirtyy; |
| --- | --- |

b)

vähennettynä korottomien saamisten määrällä ECI-pankilta tapauksissa, joissa euroalueen ulkopuolisten setelivarastojen (Extended Custodial Inventory ECI) ohjelmaan liittyvien seteleiden omistusoikeus siirtyy;

| c) | lisättynä tai vähennettynä seteleiden jakoperusteen soveltamisesta johtuvilla oikaisuilla. |
| --- | --- |

c)

lisättynä tai vähennettynä seteleiden jakoperusteen soveltamisesta johtuvilla oikaisuilla.

III   LUKU

TULOSLASKELMAAN KIRJAAMISEN PERIAATTEET

13 artikla

Tuottojen kirjaaminen

1.   Tuotoksi kirjaamisessa sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | realisoituneet voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan; |
| --- | --- |

a)

realisoituneet voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan;

| b) | realisoitumattomia voittoja ei kirjata tuloslaskelmaan, vaan ne kirjataan suoraan arvonmuutostilille; |
| --- | --- |

b)

realisoitumattomia voittoja ei kirjata tuloslaskelmaan, vaan ne kirjataan suoraan arvonmuutostilille;

| c) | vuoden lopussa realisoitumattomat tappiot kirjataan tuloslaskelmaan, jos ne ylittävät aiemmat arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot; |
| --- | --- |

c)

vuoden lopussa realisoitumattomat tappiot kirjataan tuloslaskelmaan, jos ne ylittävät aiemmat arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot;

| d) | tuloslaskelmaan kirjattuja realisoitumattomia tappioita ei peruuteta seuraavina tilikausina uusien realisoitumattomien voittojen perusteella; |
| --- | --- |

d)

tuloslaskelmaan kirjattuja realisoitumattomia tappioita ei peruuteta seuraavina tilikausina uusien realisoitumattomien voittojen perusteella;

| e) | realisoitumattomia tappioita ja voittoja ei nettouteta keskenään vaan ne kirjataan arvopaperilajeittain, valuutoittain ja kullan osalta erikseen; |
| --- | --- |

e)

realisoitumattomia tappioita ja voittoja ei nettouteta keskenään vaan ne kirjataan arvopaperilajeittain, valuutoittain ja kullan osalta erikseen;

| f) | arvonalentumistappiot kirjataan vuoden lopussa tuloslaskelmaan eikä kirjauksia voida peruuttaa seuraavina vuosina, jollei tapahdu arvonnousua, joka voidaan yhdistää arvonalentumiskirjauksen jälkeiseen havaittavissa olevaan tapahtumaan. |
| --- | --- |

f)

arvonalentumistappiot kirjataan vuoden lopussa tuloslaskelmaan eikä kirjauksia voida peruuttaa seuraavina vuosina, jollei tapahdu arvonnousua, joka voidaan yhdistää arvonalentumiskirjauksen jälkeiseen havaittavissa olevaan tapahtumaan.

2.   Arvopapereiden liikkeeseenlaskusta ja hankinnasta syntyvät preemiot ja diskontot lasketaan ja kirjataan korkotuottoina, ja ne jaksotetaan arvopapereiden jäljellä olevalle juoksuajalle joko tasapoistoina tai IRR-menetelmää käyttäen. IRR-menetelmää tulee kuitenkin käyttää aina, kun kyseessä on diskonttoinstrumentti, jonka jäljellä oleva juoksuaika hankintahetkellä on yli vuoden.

3.   Rahoitusvarojen ja -velkojen valuuttamääräiset siirtosaamiset ja -velat, esimerkiksi korkovelat ja jaksotetut preemiot ja diskontot, lasketaan ja kirjataan päivittäin uusimpien käytettävissä olevien kurssien mukaisesti. Rahoitusvarojen ja rahoitusvelkojen euromääräiset siirtosaamiset ja -velat lasketaan ja kirjataan vähintään neljännesvuosittain. Muissa erissä siirtosaamiset ja -velat lasketaan ja kirjataan ainakin vuosittain.

4.   Jollei 5 artiklan 4 kohdassa säädetystä poikkeuksesta muuta johdu, kirjanpitovelvolliset antavat tiedot vuosineljänneksen aikana transaktiohintoja käyttäen riippumatta siitä, kuinka usein siirtosaamiset ja -velat lasketaan.

5.   Valuuttamääräiset siirtosaamiset ja -velat muunnetaan kirjauspäivän valuuttakurssiin, ja ne vaikuttavat valuuttapositioon.

6.   Laskettaessa siirtosaamisia ja -velkoja vuoden aikana voidaan yleensä soveltaa kansallista kirjanpitokäytäntöä (eli laskelman viimeiseksi päiväksi voidaan ottaa joko vuosineljänneksen viimeinen pankkipäivä tai viimeinen kalenteripäivä). Vuoden lopussa viitepäivänä on kuitenkin käytettävä joulukuun 31 päivää.

7.   Valuutan myynnit, jotka muuttavat tietyn valuutan positiota, voivat johtaa realisoituneisiin valuuttakurssivoittoihin tai -tappioihin.

14 artikla

Transaktiomenot

1.   Transaktiomenoja määriteltäessä sovelletaan seuraavia yleissääntöjä:

| a) | keskihintamenetelmää käytetään päivittäin laskettaessa kullan, valuuttainstrumenttien ja arvopapereiden hankintameno. Keskihintamenetelmä ottaa huomioon valuuttakurssien ja hintojen muutokset, ja sitä käytetään myytyjen erien voittojen/tappioiden laskemisessa; |
| --- | --- |

a)

keskihintamenetelmää käytetään päivittäin laskettaessa kullan, valuuttainstrumenttien ja arvopapereiden hankintameno. Keskihintamenetelmä ottaa huomioon valuuttakurssien ja hintojen muutokset, ja sitä käytetään myytyjen erien voittojen/tappioiden laskemisessa;

| b) | vuoden lopussa tuloslaskelmaan kirjatut realisoitumattomat tappiot vaikuttavat keskihintaan (arvopaperi) tai keskikurssiin (valuuttapositio); |
| --- | --- |

b)

vuoden lopussa tuloslaskelmaan kirjatut realisoitumattomat tappiot vaikuttavat keskihintaan (arvopaperi) tai keskikurssiin (valuuttapositio);

| c) | arvopapereihin liittyviä kuponkikorkoja pidetään erillisenä eränä. Jos kyseessä ovat valuuttamääräiset arvopaperit, korkotuotot sisällytetään kyseisen valuutan positioon, mutta ne eivät vaikuta omaisuuserän hankintamenoon tai hintaan keskihintaa määritettäessä eivätkä myöskään kyseisen valuutan hankintamenoon. |
| --- | --- |

c)

arvopapereihin liittyviä kuponkikorkoja pidetään erillisenä eränä. Jos kyseessä ovat valuuttamääräiset arvopaperit, korkotuotot sisällytetään kyseisen valuutan positioon, mutta ne eivät vaikuta omaisuuserän hankintamenoon tai hintaan keskihintaa määritettäessä eivätkä myöskään kyseisen valuutan hankintamenoon.

2.   Arvopapereihin sovelletaan seuraavia erityissäännöksiä:

| a) | liiketapahtumat arvostetaan transaktiohintojen mukaisesti, ja ne kirjataan taseeseen puhtaita hintoja käyttäen; |
| --- | --- |

a)

liiketapahtumat arvostetaan transaktiohintojen mukaisesti, ja ne kirjataan taseeseen puhtaita hintoja käyttäen;

| b) | säilytys- ja järjestelypalkkioita, tilinhoitomaksuja ja muita välillisiä kustannuksia ei lasketa transaktiomenoihin, vaan ne kirjataan tuloslaskelmaan. Niitä ei oteta huomioon omaisuuserän keskihintaa laskettaessa; |
| --- | --- |

b)

säilytys- ja järjestelypalkkioita, tilinhoitomaksuja ja muita välillisiä kustannuksia ei lasketa transaktiomenoihin, vaan ne kirjataan tuloslaskelmaan. Niitä ei oteta huomioon omaisuuserän keskihintaa laskettaessa;

| c) | tuotot kirjataan bruttomääräisinä. Palautettava ennakonpidätys ja muut verot käsitellään erikseen; |
| --- | --- |

c)

tuotot kirjataan bruttomääräisinä. Palautettava ennakonpidätys ja muut verot käsitellään erikseen;

| d) | arvopaperilajikohtaisen keskihinnan määrittämiseen voidaan käyttää jompaakumpaa seuraavista menetelmistä: i) kaikki päivän aikana tehdyt ostot lisätään hankintahintaan edellisen päivän keskihintaiseen arvopaperipositioon uuden painotetun keskihinnan määrittämiseksi ennen kuin otetaan huomioon saman päivän aikana tehtyjä myyntejä, tai ii) yksittäiset arvopaperikaupat (osto ja myynti) voidaan ottaa tarkistetun keskihinnan laskemiseksi huomioon siinä järjestyksessä kuin kaupat päivän kuluessa tehtiin. |
| --- | --- |

d)

arvopaperilajikohtaisen keskihinnan määrittämiseen voidaan käyttää jompaakumpaa seuraavista menetelmistä: i) kaikki päivän aikana tehdyt ostot lisätään hankintahintaan edellisen päivän keskihintaiseen arvopaperipositioon uuden painotetun keskihinnan määrittämiseksi ennen kuin otetaan huomioon saman päivän aikana tehtyjä myyntejä, tai ii) yksittäiset arvopaperikaupat (osto ja myynti) voidaan ottaa tarkistetun keskihinnan laskemiseksi huomioon siinä järjestyksessä kuin kaupat päivän kuluessa tehtiin.

3.   Kultaan ja valuuttoihin sovelletaan seuraavia erityissäännöksiä:

| a) | tiettyyn valuuttaan kohdistuvat liiketoimet, joista ei seuraa valuuttapositiomuutosta, muunnetaan euromääräisiksi sopimuspäivän tai maksun suorituspäivän valuuttakurssiin. Näillä liiketoimilla ei ole vaikutusta valuuttaposition hankintamenoon; |
| --- | --- |

a)

tiettyyn valuuttaan kohdistuvat liiketoimet, joista ei seuraa valuuttapositiomuutosta, muunnetaan euromääräisiksi sopimuspäivän tai maksun suorituspäivän valuuttakurssiin. Näillä liiketoimilla ei ole vaikutusta valuuttaposition hankintamenoon;

| b) | valuuttoihin kohdistuvat liiketoimet, joista seuraa valuuttapositiomuutos, muunnetaan euromääräisiksi sopimuspäivän valuuttakurssiin; |
| --- | --- |

b)

valuuttoihin kohdistuvat liiketoimet, joista seuraa valuuttapositiomuutos, muunnetaan euromääräisiksi sopimuspäivän valuuttakurssiin;

| c) | valuuttamääräisiin arvopapereihin tai kultaan kohdistuvista käänteisoperaatioista johtuvien lainapääomien maksu ei aiheuta muutosta valuutta- eikä kultapositioissa; |
| --- | --- |

c)

valuuttamääräisiin arvopapereihin tai kultaan kohdistuvista käänteisoperaatioista johtuvien lainapääomien maksu ei aiheuta muutosta valuutta- eikä kultapositioissa;

| d) | kassaan- ja kassastamaksut muunnetaan maksun suorituspäivän valuuttakurssiin; |
| --- | --- |

d)

kassaan- ja kassastamaksut muunnetaan maksun suorituspäivän valuuttakurssiin;

| e) | jos valuutta- tai kultapositio on positiivinen (pitkä positio), päivän aikana tehdyt nettomääräiset kulta- ja valuuttahankinnat lisätään edellisen päivän valuuttasaamisiin tai kullan määrään kunkin valuutan tai kullan sen päivän keskihintaa käyttäen uuden painotetun keskikurssin tai kullan painotetun keskihinnan määrittämiseksi. Nettomääräisen myynnin kohdalla realisoituneiden voittojen tai tappioiden laskemisessa käytetään kunkin valuutan tai kullan edellisen päivän keskihintaa, joten nettomyynti ei vaikuta keskihintaan. Jos valuuttojen osto- ja myyntikeskikurssit tai kullan osto- ja myyntikeskihinnat päivän aikana poikkeavat toisistaan, ero johtaa realisoituneisiin voittoihin/tappioihin. Jos valuutta- tai kultapositio on negatiivinen (lyhyt positio), toimitaan päinvastoin kuin edellä. Näin ollen nettomääräinen myynti vaikuttaa alijäämäisen position keskihintaan ja nettohankinnat pienentävät positiota senhetkisen painotetun keskikurssin tai kullan keskihinnan mukaan ja johtaa realisoituneisiin voittoihin tai tappioihin; |
| --- | --- |

e)

jos valuutta- tai kultapositio on positiivinen (pitkä positio), päivän aikana tehdyt nettomääräiset kulta- ja valuuttahankinnat lisätään edellisen päivän valuuttasaamisiin tai kullan määrään kunkin valuutan tai kullan sen päivän keskihintaa käyttäen uuden painotetun keskikurssin tai kullan painotetun keskihinnan määrittämiseksi. Nettomääräisen myynnin kohdalla realisoituneiden voittojen tai tappioiden laskemisessa käytetään kunkin valuutan tai kullan edellisen päivän keskihintaa, joten nettomyynti ei vaikuta keskihintaan. Jos valuuttojen osto- ja myyntikeskikurssit tai kullan osto- ja myyntikeskihinnat päivän aikana poikkeavat toisistaan, ero johtaa realisoituneisiin voittoihin/tappioihin. Jos valuutta- tai kultapositio on negatiivinen (lyhyt positio), toimitaan päinvastoin kuin edellä. Näin ollen nettomääräinen myynti vaikuttaa alijäämäisen position keskihintaan ja nettohankinnat pienentävät positiota senhetkisen painotetun keskikurssin tai kullan keskihinnan mukaan ja johtaa realisoituneisiin voittoihin tai tappioihin;

| f) | valuuttakauppojen kustannukset ja muut yleisluontoiset kustannukset kirjataan tuloslaskelmaan. |
| --- | --- |

f)

valuuttakauppojen kustannukset ja muut yleisluontoiset kustannukset kirjataan tuloslaskelmaan.

IV   LUKU

TASEEN ULKOPUOLISIA ERIÄ KOSKEVAT KIRJANPITOPERIAATTEET

15 artikla

Yleiset säännökset

1.   Valuuttatermiinit, valuuttaswapien termiinikaupat ja muut sellaiset valuuttainstrumentit, joissa vaihdetaan tietty valuutta toiseen valuuttaan tulevana ajankohtana, sisällytetään nettovaluuttapositioihin keskihintaa sekä valuuttakurssivoittoja ja -tappioita laskettaessa.

2.   Koronvaihtosopimukset, futuurit, korkotermiinit, muut korkoinstrumentit ja optiot kirjataan ja arvostetaan erikseen. Nämä instrumentit käsitellään erillään taseessa olevista eristä.

3.   Taseen ulkopuolisista eristä aiheutuneet voitot ja tappiot käsitellään samalla tavalla kuin taseessa olevista eristä aiheutuneet voitot ja tappiot.

16 artikla

Valuuttatermiinit

1.   Termiinikaupat kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivän ja maksun suorituspäivän väliseksi ajaksi termiinikaupan avistakurssiin. Realisoituneet myyntivoitot ja -tappiot lasketaan ostojen ja myyntien päivittäisen nettouttamismenettelyn mukaisesti käyttäen valuuttaposition keskihintaa kaupantekopäivänä.

2.   Avista- ja termiinikurssien välinen erotus (korkoero) kirjataan siirtovelkoihin tai siirtosaamisiin suoriteperusteen mukaan.

3.   Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset tilit peruutetaan.

4.   Termiinikaupat vaikuttavat valuuttapositioon avistakurssin mukaisesti kaupantekopäivästä.

5.   Termiinipositio arvostetaan samanaikaisesti saman valuutan avistaposition kanssa mahdollisten erojen tasoittamiseksi kunkin valuuttaposition sisällä. Mahdollinen nettotappio kirjataan tuloslaskelmaan, kun se ylittää aiemmat arvonmuutostilille kirjatut arvostusvoitot. Nettovoitto kirjataan arvonmuutostilille.

17 artikla

Valuuttaswapit

1.   Termiini- ja avistakaupat kirjataan taseeseen kunakin maksun suorituspäivänä.

2.   Termiini- ja avistakaupat kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivän ja maksun suorituspäivän väliseksi ajaksi kauppojen avistakurssiin.

3.   Myynnit kirjataan tapahtumapäivän avistakurssiin. Näin ollen voittoa tai tappiota ei synny.

4.   Avista- ja termiinikurssien välinen erotus (korkoero) kirjataan siirtovelkoihin tai siirtosaamisiin suoriteperusteen mukaan sekä myyntien että ostojen osalta.

5.   Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset tilit peruutetaan.

6.   Valuuttapositioon vaikuttavat ainoastaan valuuttamääräiset siirtosaamiset ja -velat.

7.   Termiinipositio arvostetaan samanaikaisesti siihen liittyvän avistaposition kanssa.

18 artikla

Futuurisopimukset

1.   Futuurisopimukset kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivänä.

2.   Alkumarginaali kirjataan erikseen erillisenä saamisena, mikäli kyseessä on rahatalletus. Jos talletus muodostuu arvopapereista, ne säilytetään taseessa sellaisinaan.

3.   Korkofutuurien päivittäiset vaihtelumarginaalit kirjataan tuloslaskelmaan ja ne vaikuttavat valuuttapositioon. Samaa menettelyä sovelletaan avoimen position sulkemispäivänä riippumatta siitä, tapahtuuko toimitus. Mikäli toimitus tapahtuu, tulee osto tai myynti merkitä kirjanpitoon markkinahintaan.

4.   Palkkiot kirjataan tuloslaskelmaan.

19 artikla

Koronvaihtosopimukset

1.   Koronvaihtosopimukset kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivänä.

2.   Maksetut ja saadut korot kirjataan suoriteperusteen mukaan. Samaan koronvaihtosopimukseen kuuluvat maksut voidaan suorittaa nettoperusteisesti, mutta kertyneet korkotuotot ja -kulut kirjataan bruttoperusteisesti.

3.   Kukin koronvaihtosopimus arvostetaan erikseen ja muunnetaan tarvittaessa euromääräiseksi valuutan avistakurssiin. On suositeltavaa, että tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjatut realisoitumattomat tappiot jaksotetaan seuraaville vuosille, että koronvaihtosopimusten termiinikauppojen yhteydessä jaksotus aloitetaan transaktion arvopäivästä ja että jaksotus tehdään tasapoistoina. Realisoitumattomat arvostusvoitot kirjataan arvonmuutostilille

4.   Palkkiot kirjataan tuloslaskelmaan.

20 artikla

Korkotermiinit

1.   Korkotermiinit kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivänä.

2.   Maksun suorituspäivänä osapuolten välillä maksettava kompensaatio kirjataan tuloslaskelmaan maksun suorituspäivänä. Maksujen kirjaamisessa ei noudateta suoriteperustetta.

3.   Mahdollisten valuuttamääräisten korkotermiinien kompensaatiot vaikuttavat valuuttapositioon. Kompensaatio muunnetaan euromääräiseksi maksun suorituspäivän avistakurssiin.

4.   Kukin korkotermiini arvostetaan erikseen ja muunnetaan tarvittaessa euromääräiseksi valuutan avistakurssiin. Tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjattuja realisoitumattomia tappioita ei peruuteta seuraavina tilikausina, ellei sopimusta suljeta tai päätetä. Realisoitumattomat arvostusvoitot kirjataan arvonmuutostilille.

5.   Palkkiot kirjataan tuloslaskelmaan.

21 artikla

Arvopapereiden termiinikaupat

Arvopapereiden termiinikaupat kirjataan käyttämällä jompaakumpaa seuraavista menetelmistä:

| 1. | Menetelmä A:







  a) | arvopapereiden termiinikaupat kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivän ja maksun suorituspäivän väliseksi ajaksi termiinikaupan termiinikurssiin; |
| --- | --- | --- |

1.

Menetelmä A:

a)

arvopapereiden termiinikaupat kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivän ja maksun suorituspäivän väliseksi ajaksi termiinikaupan termiinikurssiin;

| b) | vaikutus arvopaperilajikohtaiseen keskihintaan alkaa vasta, kun maksu suoritetaan. Termiinisopimuksiin liittyvien myyntien tulosvaikutus lasketaan maksun suorituspäivänä; |
| --- | --- |

b)

vaikutus arvopaperilajikohtaiseen keskihintaan alkaa vasta, kun maksu suoritetaan. Termiinisopimuksiin liittyvien myyntien tulosvaikutus lasketaan maksun suorituspäivänä;

| c) | maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset tilit peruutetaan ja mahdollinen saldo siirretään arvonmuutostililtä tuloslaskelmaan. Hankittu arvopaperi kirjataan eräpäivän avistahintaan (todellinen markkinahinta), ja ero alkuperäiseen termiinihintaan kirjataan realisoituneeksi voitoksi tai tappioksi; |
| --- | --- |

c)

maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset tilit peruutetaan ja mahdollinen saldo siirretään arvonmuutostililtä tuloslaskelmaan. Hankittu arvopaperi kirjataan eräpäivän avistahintaan (todellinen markkinahinta), ja ero alkuperäiseen termiinihintaan kirjataan realisoituneeksi voitoksi tai tappioksi;

| d) | jos arvopaperit ovat valuuttamääräisiä, kyseisen valuutan nettovaluuttaposition keskihinta ei muutu, mikäli kirjanpitovelvollisella on jo hallussaan kyseisen valuutan määräisiä varoja. Mikäli kirjanpitovelvollisella ei ole hallussaan valuuttaa, jonka määräinen termiinisopimuksella ostettava arvopaperi on, ja valuuttaa joudutaan ostamaan, sovelletaan 14 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisia valuutanostosäännöksiä; |
| --- | --- |

d)

jos arvopaperit ovat valuuttamääräisiä, kyseisen valuutan nettovaluuttaposition keskihinta ei muutu, mikäli kirjanpitovelvollisella on jo hallussaan kyseisen valuutan määräisiä varoja. Mikäli kirjanpitovelvollisella ei ole hallussaan valuuttaa, jonka määräinen termiinisopimuksella ostettava arvopaperi on, ja valuuttaa joudutaan ostamaan, sovelletaan 14 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisia valuutanostosäännöksiä;

| e) | sopimuksen voimassaoloaikana termiinipositiot arvostetaan kukin erikseen termiinikaupan markkinahintaan. Vuoden lopussa arvostustappio kirjataan tuloslaskelmaan ja arvostusvoitto arvonmuutostilille taseeseen. Tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjattuja realisoitumattomia tappioita ei peruuteta seuraavina tilikausina, ellei sopimusta suljeta tai päätetä. |
| --- | --- |

e)

sopimuksen voimassaoloaikana termiinipositiot arvostetaan kukin erikseen termiinikaupan markkinahintaan. Vuoden lopussa arvostustappio kirjataan tuloslaskelmaan ja arvostusvoitto arvonmuutostilille taseeseen. Tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjattuja realisoitumattomia tappioita ei peruuteta seuraavina tilikausina, ellei sopimusta suljeta tai päätetä.

| 2. | Menetelmä B:







  a) | arvopapereiden termiinikaupat kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivän ja maksun suorituspäivän väliseksi ajaksi termiinikaupan termiinikurssiin. Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset tilit peruutetaan; |
| --- | --- | --- |

2.

Menetelmä B:

a)

arvopapereiden termiinikaupat kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivän ja maksun suorituspäivän väliseksi ajaksi termiinikaupan termiinikurssiin. Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset tilit peruutetaan;

| b) | vuosineljänneksen lopussa tapahtuvan arvopaperin arvostuksen pohjana on nettopositio, joka perustuu taseeseen sekä saman arvopaperin taseen ulkopuolisille tileille kirjattuihin myynteihin. Arvostusmuutos vastaa eroa nettopositiossa, kun se arvostetaan arvostushintaa käyttäen ja kun se arvostetaan taseposition keskihintaa käyttäen. Vuosineljänneksen lopussa termiinisopimuksiin sovelletaan edellä 7 artiklassa kuvattua arvostusmenettelyä. Arvostusmuutos vastaa erotusta avistahinnan ja takaisinostositoumusten keskihinnan välillä; |
| --- | --- |

b)

vuosineljänneksen lopussa tapahtuvan arvopaperin arvostuksen pohjana on nettopositio, joka perustuu taseeseen sekä saman arvopaperin taseen ulkopuolisille tileille kirjattuihin myynteihin. Arvostusmuutos vastaa eroa nettopositiossa, kun se arvostetaan arvostushintaa käyttäen ja kun se arvostetaan taseposition keskihintaa käyttäen. Vuosineljänneksen lopussa termiinisopimuksiin sovelletaan edellä 7 artiklassa kuvattua arvostusmenettelyä. Arvostusmuutos vastaa erotusta avistahinnan ja takaisinostositoumusten keskihinnan välillä;

| c) | termiinisopimukseen liittyvä myyntivoitto tai -tappio kirjataan sille tilikaudelle, jonka kuluessa sitoumus on annettu. Voitto/tappio vastaa erotusta alkuperäisen termiinihinnan ja taseposition keskihinnan välillä myyntihetkellä. Mikäli tasepositio ei ole riittävä, käytetään taseen ulkopuolisille tileille kirjattujen ostositoumusten keskihintaa. |
| --- | --- |

c)

termiinisopimukseen liittyvä myyntivoitto tai -tappio kirjataan sille tilikaudelle, jonka kuluessa sitoumus on annettu. Voitto/tappio vastaa erotusta alkuperäisen termiinihinnan ja taseposition keskihinnan välillä myyntihetkellä. Mikäli tasepositio ei ole riittävä, käytetään taseen ulkopuolisille tileille kirjattujen ostositoumusten keskihintaa.

22 artikla

Optiot

1.   Optiot kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivästä toteutus- tai eräpäivään niiden taustalla olevan kohde-etuuden toteutushintaan.

2.   Valuuttamääräiset preemiot muunnetaan euromääräisiksi sopimuspäivän tai maksun suorituspäivän valuuttakurssiin. Maksettu preemio kirjataan erillisenä saamisena ja saatu preemio kirjataan erillisenä velkana.

3.   Jos optio toteutetaan, kohde-etuus kirjataan taseeseen toteutushintaan johon lisätään tai vähennetään preemion alkuperäinen arvo. Option alkuperäisen preemion määrä tarkistetaan tuloslaskelmaan vuoden lopussa kirjattujen realisoimattomien tappioiden perusteella.

4.   Jos optiota ei toteuteta, option preemion määrä oikaistuna edellisen vuoden lopun realisoimattomilla tappioilla kirjataan tuloslaskelmaan raukeamispäivän valuuttakurssiin.

5.   Valuuttapositioon vaikuttavat futuurityyppisten optioiden päivittäiset vaihtelumarginaalit, preemioiden arvonalennukset vuoden lopussa, kohde-etuuden kauppa toteutuspäivänä sekä option preemiot eräpäivänä. Päivittäiset vaihtelumarginaalit kirjataan tuloslaskelmaan.

6.   Kukin optiosopimus arvostetaan erikseen. Tuloslaskelmaan kirjattuja realisoitumattomia tappioita ei peruuteta seuraavina tilikausina realisoitumattomien voittojen perusteella. Realisoitumattomat arvostusvoitot kirjataan arvonmuutostilille. Tiettyyn optioon liittyviä realisoitumattomia tappioita ei saa kattaa toiseen optioon liittyvillä realisoitumattomilla voitoilla.

7.   Sovellettaessa 6 kohtaa markkina-arvona pidetään noteerattua hintaa, mikäli tällainen hinta on saatavissa pörssistä, välittäjältä, meklarilta tai vastaavalta taholta. Mikäli noteerattuja hintoja ei ole, markkina-arvo määritetään arvonmääritysmenetelmän avulla. Tällaista arvonmääritysmenetelmää on käytettävä jatkuvasti samalla tavalla ja on oltava osoitettavissa, että menetelmä johtaa luotettaviin arvioihin, jotka vastaavat hintoja, joihin päädyttäisiin todellisissa markkinatransaktioissa.

8.   Palkkiot kirjataan tuloslaskelmaan.

V   LUKU

RAPORTOINTIVAATIMUKSET

23 artikla

Raportointikaavat

1.   Kansalliset keskuspankit antavat EKP:lle tiedot eurojärjestelmän tilinpäätöstietojen antamiseen liittyviä tarkoituksia varten näiden suuntaviivojen mukaisesti.

2.   Tietojen antamisessa käytettävien eurojärjestelmän kaavojen tulee käsittää kaikki liitteessä IV mainitut erät. Liitteessä IV annetaan myös kuvaukset eri tasekaavoihin kuuluvien erien sisällöstä.

3.   Julkaistavien taseiden kaavojen tulee olla kaikkien seuraavien liitteiden mukaisia:

a)   liite V: eurojärjestelmän vuosineljänneksen lopussa julkaistavan konsolidoidun viikkotaseen kaava;

b)   liite VI: eurojärjestelmän vuosineljänneksen kuluessa julkaistavan konsolidoidun viikkotaseen kaava;

c)   liite VII: eurojärjestelmän konsolidoitu vuositaseen kaava.

VI   LUKU

VUOSITTAIN JULKAISTAVA TASE JA TULOSLASKELMA

24 artikla

Julkaistava tase ja tuloslaskelma

Kansallisten keskuspankkien on suositeltavaa mukauttaa vuosittain julkaistavat taseensa ja tuloslaskelmansa vastaamaan liitteessä VIII ja IX annettuja kaavoja.

VII   LUKU

KONSOLIDOINTISÄÄNNÖT

25 artikla

Yleiset konsolidointisäännökset

1.   Eurojärjestelmän konsolidoitu tase käsittää kaikki EKP:n ja kansallisten keskuspankkien taseissa olevat erät.

2.   Konsolidoinnissa tulee tiedot antaa jatkuvasti samalla tavalla. Kaikki eurojärjestelmän tilinpäätökset laaditaan yhtäläisin perustein samoja konsolidointitapoja ja -menettelyjä noudattaen.

3.   EKP laatii eurojärjestelmän konsolidoidun taseen. Tase laaditaan ottaen huomioon yhtenäiset kirjanpitoperiaatteet ja menettelytavat sekä eurojärjestelmän yhteinen tilikausi; taseessa otetaan myös huomioon eurojärjestelmän sisäisistä liiketapahtumista ja positioista aiheutuvat konsolidointimuutokset ja eurojärjestelmän kokoonpanossa tapahtuneet muutokset.

4.   Konsolidoinnissa yksittäiset tase-erät lasketaan yhteen, ei kuitenkaan kansallisten keskuspankkien ja EKP:n eurojärjestelmän sisäisiä saamisia/velkoja.

5.   Kansallisten keskuspankkien ja EKP:n saamiset ja velat, jotka kohdistuvat kolmansiin osapuoliin, kirjataan konsolidoinnissa bruttomääräisinä.

6.   Eurojärjestelmän sisäiset saamiset/velat raportoidaan EKP:n ja kansallisten keskuspankkien taseissa liitteen IV mukaisesti.

VIII   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

26 artikla

Sääntöjen kehittäminen, soveltaminen ja tulkinta

1.   EKPJ:n Kirjanpito- ja rahoitustulokomitea (AMICO) raportoi johtokunnan välityksellä EKP:n neuvostolle EKPJ:n kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevien sääntöjen kehittämistä, soveltamista ja täytäntöönpanoa koskevista kysymyksistä.

2.   Näitä suuntaviivoja tulkittaessa tulee ottaa huomioon valmistelutyö, unionin lainsäädännössä yhdenmukaistetut kirjanpitoperiaatteet sekä yleisesti hyväksytyt kansainväliset tilinpäätösstandardit.

27 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Kukin kansallinen keskuspankki arvostaa rahoitusvaransa ja -velkansa uudelleen päivänä, jona siitä tuli eurojärjestelmän jäsen. Realisoitumattomat voitot, jotka syntyivät mainittuna päivänä tai sitä ennen, erotetaan mahdollisesti myöhemmin syntyvistä realisoitumattomista arvostusvoitoista ja ne kuuluvat vastaisuudessakin kansallisille keskuspankeille. Markkinahintoja ja -kursseja, joita kansalliset keskuspankit käyttävät avaavissa taseissa liittyessään eurojärjestelmään, pidetään näiden kansallisten keskuspankkien saamisten ja velkojen keskihintana.

2.   On suositeltavaa, että ennen kansallisen keskuspankin liittymistä eurojärjestelmään tai liittymispäivänä syntyneitä realisoimattomia voittoja ei katsota jakokelpoisiksi siirtymähetkellä ja että niitä käsitellään realisoitavina/jakokelpoisina ainoastaan sellaisten liiketoimien yhteydessä, jotka tapahtuvat eurojärjestelmään liittymisen jälkeen.

3.   Valuutasta, kullasta ja hinnoista aiheutuvia voittoja ja tappioita, jotka johtuvat varojen siirrosta kansallisilta keskuspankeilta EKP:lle, pidetään realisoituneina.

4.   Tämä artikla ei vaikuta EKPJ:n perussäännön 30 artiklan mukaisesti tehtäviin päätöksiin.

28 artikla

Kumoaminen

Kumotaan suuntaviivat EKP/2006/16. Viittauksia kumottuihin suuntaviivoihin pidetään viittauksina näihin suuntaviivoihin ja luetaan liitteen XI vastaavuustaulukon mukaisesti.

29 artikla

Voimaantulo

Nämä suuntaviivat tulevat voimaan 31 päivänä joulukuuta 2010.

30 artikla

Addressaatit

Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin eurojärjestelmän keskuspankkeihin.

Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä marraskuuta 2010.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EUVL L 348, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Katso tämän virallisen lehden sivu 26 Päätös EKP/2010/29 annettiin ennen suuntaviivojen EKP/2010/20 julkaisemista.

2

(3)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.

3

---

LIITE I

EUROJÄRJESTELMÄN TASEET

| Tietojen esittämismuoto | Sisäinen/julkaistava | Oikeusperusta | Tarkoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eurojärjestelmän päivittäinen tase |

Tietojen esittämismuoto

Sisäinen/julkaistava

Oikeusperusta

Tarkoitus

1

Eurojärjestelmän päivittäinen tase

Sisäinen

Ensisijaisesti likviditeetinhallinta EKPJ:n perussäännön 12.1 artiklan täytäntöönpanoa varten

Osa päivittäisen taseen tiedoista käytetään rahoitustulon laskemiseen

| 2 | Eritelty viikkotase |
| --- | --- |

2

Eritelty viikkotase

Sisäinen

Eurojärjestelmän konsolidoidun viikkotaseen laatimista varten

| 3 | Eurojärjestelmän konsolidoitu viikkotase |
| --- | --- |

3

Eurojärjestelmän konsolidoitu viikkotase

Julkaistava

Perussäännön 15.2 artikla

Konsolidoitu tase rahapolitiikkaa ja taloutta koskevaa analyysiä varten. Eurojärjestelmän konsolidoitu viikkotase johdetaan raportointipäivän taseesta.

| 4 | Eurojärjestelmän kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset taseet |
| --- | --- |

4

Eurojärjestelmän kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset taseet

Sekä julkaistava että sisäinen (1)

Tilastointisäädökset, joiden mukaan rahalaitosten on toimitettava tietoja

Tilastoanalyysiä varten

| 5 | Eurojärjestelmän konsolidoitu vuositase |
| --- | --- |

5

Eurojärjestelmän konsolidoitu vuositase

Julkaistava

EKPJ:n perussäännön 26.3 artikla

Konsolidoitu vuositase analysoimiseen ja johtamiseen liittyviä tarpeita varten

---

(1)  Kuukausittaiset tiedot ovat mukana julkaistavissa yhteenlasketuissa tilastotiedoissa, jotka vaaditaan rahalaitoksilta EU:ssa. Koska myös keskuspankit ovat rahalaitoksia, niidenkin on neljännesvuositasolla toimitettava yksityiskohtaisemmat tiedot kuin mitä kuukausittaisissa tiedoissa annetaan.

---

LIITE II

SANASTO

—   Arvon alentumisella: tarkoitetaan kerrytettävissä olevan rahamäärän laskua alle kirjanpitoarvon.

—   Arvonmuutostileillä: tarkoitetaan tasetilejä, joille kirjataan saamisen tai velan arvonmuutos korjatun hankintamenon ja tilikauden viimeisen päivän markkinahintaan tehdyn arvostuksen välillä, mikäli saamisen hankintameno on alhaisempi tai velan korkeampi kuin arvostus tilikauden viimeisen päivän markkinahintaan. Arvonmuutos sisältää mahdolliset erot niin hintojen noteerauksissa kuin markkinakoroissakin.

—   Arvopapereiden termiinikaupoilla: tarkoitetaan asiakaskaupan OTC-sopimuksia, joissa sitoudutaan tulevaisuudessa ostamaan tai myymään korkoa tuottava arvopaperi, tavallisesti joukkovelkakirja, tiettynä päivänä sopimushetkellä sovittuun hintaan.

—   Arvopapereilla joita pidetään korvamerkittynä salkkuna: tarkoitetaan korvamerkittyjä investointeja, joita pidetään arvopapereista, osakkeista, osuuksista, voitto-osuuksista ja/tai investoinneista tytäryhtiöihin koostuvina vastikevaroina, joita vastaa eriteltävissä oleva erä taseen vastattavaa-puolella. Merkitystä ei ole sillä, liittyykö arvopapereihin lakisääteisiä tai muita rajoituksia, esim. eläke- ja henkilöstörahastot, varaukset, pääoma, varannot.

—   Automaattisella arvopapereiden lainausohjelmalla: tarkoitetaan rahoitusoperaatiota, johon liittyy sekä takaisinosto- että takaisinmyyntitransaktioita ja jossa erityisvakuus annetaan yleisvakuutta vastaan. Näiden anto- ja ottolainaustransaktioiden tuloksena syntyy tuottoa, koska näiden kahden transaktion repokorot eli saatu marginaali ovat erilaisia. Operaatio voidaan toteuttaa omaan lukuun (eli tätä vaihtoehtoa tarjoavaa pankkia pidetään lopullisena vastapuolena) tai edustajan välityksellä (eli tätä vaihtoehtoa tarjoava pankki toimii vain edustajana, ja lopullinen vastapuoli on laitos, jonka kanssa arvopaperilainaukset todellisuudessa toteutetaan).

—   Avistakurssilla: tarkoitetaan kurssia, jota käytetään transaktiota maksettaessa avistapäivänä. Valuuttatermiinien osalta avistakurssi on kurssi, johon sovelletaan futuuripisteisteitä futuurikurssia määritettäessä.

—   Avistapäivällä: tarkoitetaan päivää, jona avistakaupan kohteena oleva rahoitusinstrumentti maksetaan ja toimitetaan kyseisen rahoitusinstrumentin markkinoilla vallitsevien käytäntöjen mukaisesti.

—   Diskontolla: tarkoitetaan arvopaperin nimellisarvon ja hankintahinnan erotusta, kun hankintahinta on alhaisempi kuin nimellisarvo.

—   Diskonttoinstrumentilla: tarkoitetaan nollakorkoista arvopaperia, josta saatava tuotto syntyy pääoman arvonnoususta arvopaperin diskonttauksesta johtuen.

—   Erityisillä nosto-oikeuksilla (SDR): tarkoitetaan korollisia kansainvälisiä varantovaroja, jotka IMF loi vuonna 1969 täydentämään jäsenvaltioiden muita varantoja.

—   ERM II:lla: tarkoitetaan talous- ja rahaliiton (EMU) kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia koskevia toimintamenettelyjä.

—   Eräpäivällä: tarkoitetaan päivää, jolloin nimellisarvo/pääoma erääntyy maksettavaksi täysimääräisenä.

—   Eräpäivään saakka pidettävillä arvopapereilla: tarkoitetaan arvopapereita, joilla on kiinteä tai määriteltävissä oleva korko ja joita EKP aikoo pitää niiden epäpäivään saakka.

—   Euroalueen ulkopuolisten setelivarastojen ohjelmalla: (Extended Custodial Inventory (ECI) programme) tarkoitetaan ohjelmaa, jossa yksityisen pankin ylläpitämässä euroalueen ulkopuolisessa setelivarastossa säilytetään euroseteleitä eurojärjestelmän lukuun niiden jakelua ja vastaanottamista varten.

—   Futuurityyppisellä optiolla: noteerattuja optioita, joiden vaihtelumarginaali maksetaan tai saadaan päivittäin.

—   IRR:llä: tarkoitetaan korkoa, jota käytettäessä arvopaperin arvo kirjanpidossa vastaa tulevan kassavirran nykyarvoa.

—   ISIN-koodilla: tarkoitetaan asiaankuuluvan toimivaltaisen viranomaisen arvopaperille antamaa koodia.

—   Jaksottamisella: tarkoitetaan preemion/diskonton tai taseen vastaaviin merkittyjen erien arvon alentumisen kirjaamista määräajassa ja suunnitelman mukaisesti.

—   Kansainvälisillä tilinpäätösstandardeilla: tarkoitetaan Euroopan unionin hyväksymiä kansainvälisiä IAS-tilinpäätösstandardeja (International Accounting Standards IAS), IFRS-standardeja (International Financial Reporting Standards) sekä niitä koskevia tulkintoja (SIC-IFRIC tulkinnat), kyseisten standardien ja niitä koskevien tulkintojen myöhempiä muutoksia sekä tulevaisuudessa annettavia standardeja ja niitä koskevia tulkintoja.

—   Kassaperusteella (maksuperusteella): tarkoitetaan kirjaamisperustetta, jonka mukaan tapahtumat kirjataan maksun suorituspäivänä.

—   Keskihinnalla: tarkoitetaan jatkuvaa tai painotettua keskihintaa, joka saadaan lisäämällä jokaisen hankinnan yhteydessä hankintameno olemassa olevaan kirjanpitoarvoon, jolloin saadaan uusi painotettu keskihinta.

—   Korkofutuurilla: tarkoitetaan futuuripörssissä tehtyä termiinisopimusta. Tällaisessa sopimuksessa sitoudutaan tulevaisuudessa ostamaan tai myymään korkoa tuottava arvopaperi kuten joukkovelkakirja tiettynä päivänä sopimushetkellä sovittuun hintaan. Arvopaperia ei yleensä toimiteta, vaan sopimus suljetaan ennen sovittua eräpäivää.

—   Korkotermiinillä: tarkoitetaan sopimusta, jossa kaksi osapuolta sopii teoreettiselle talletukselle tiettynä eräpäivänä maksettavasta korosta. Maksun suorituspäivänä toinen osapuolista maksaa kompensaatiota toiselle sen mukaan, miten suorituspäivän markkinakorko poikkeaa sovitusta korosta.

—   Koronvaihtosopimuksella: tarkoitetaan vastapuolen kanssa tehtyä sopimusta koronmaksuja edustavien kassavirtojen vaihtamisesta joko samassa valuutassa, tai jos kyseessä on valuuttojen välinen liiketoimi, kahden eri valuutan välillä.

—   Korvamerkityllä salkulla: tarkoitetaan korvamerkittyä sijoitusta, joka kirjataan taseeseen saamisten puolelle vastaeränä ja joka koostuu arvopapereista, osakkeista ja osuuksista, määräaikaistalletuksista ja sekkitilitalletuksista, voitto-osuuksista ja/tai sijoituksista tytäryhtiöihin. Se vastaa yksilöitävissä olevaa erää taseen velkojen puolella, riippumatta lainsäädännöllisistä tai muista rajoituksista.

—   Käänteisoperaatiolla: tarkoitetaan joko operaatiota, jossa keskuspankki ostaa (”käänteinen repo”) tai myy (”repo”) arvopapereita takaisinostosopimuksen perusteella, tai keskuspankin luotto-operaatiota vakuutta vastaan.

—   Maksun suorituspäivällä: tarkoitetaan päivää, jona arvon lopullinen ja peruuttamaton siirto on viety asiaankuuluvan selvitysyhteisön kirjanpitoon. Suoritus voi tapahtua välittömästi (reaaliaikaisesti), saman päivän arvolla (päivän lopetus) tai sovittuna päivänä kaupantekopäivän jälkeen.

—   Markkinahinnalla: tarkoitetaan kulta-, valuutta tai arvopaperi-instrumentin joko järjestäytyneillä (arvopaperipörssi) tai järjestäytymättömillä markkinoilla (esim. OTC-markkinoilla) muodostunutta hintaa, jossa ei tavallisesti oteta huomioon kertyneitä korkoja tai ostohyvitystä.

—   Markkinakeskihinnalla: tarkoitetaan vuosineljänneksittäin suoritettavassa arvostamisessa käytettävää arvopaperin ostokurssin ja myyntikurssin välistä keskipistettä. Markkinakeskihinta perustuu tunnustettujen pörssimeklareiden tai pörssien noteerauksiin suuruusluokaltaan normaaleissa liiketoimissa.

—   Markkinakeskikurssilla: tarkoitetaan vuosineljänneksittäin suoritettavassa arvostamisessa käytettäviä euron viitekursseja, jotka yleensä perustuvat EKPJ:hin kuuluvien ja kuulumattomien keskuspankkien väliseen yhteispuheluun, joka toteutetaan säännöllisesti, tavallisesti klo 15.15 Suomen aikaa.

—   Omaksiottamisella: tarkoitetaan kirjanpitovelvollisen vakuudeksi saamien arvopapereiden, lainojen tai muiden varojen omistusoikeuden ottamista alkuperäisen saamisen perimiseksi.

—   Optiolla: tarkoitetaan sopimusta, jossa toinen osapuoli oikeutetaan, mutta ei velvoiteta, ostamaan tai myymään tietyn määrän osakkeita, hyödykkeitä, valuuttaa, saamisia tai indeksin perusteella laskettavia suorituksia sovitusta hinnasta sovitun ajanjakson aikana tai raukeamispäivänä.

—   Osakkeilla tai osuuksilla: tarkoitetaan osinkoja tuottavia arvopapereita eli yritysten osakkeita ja arvopapereita, jotka ovat todisteena sijoituksesta osakerahastoon.

—   Preemiolla: tarkoitetaan arvopaperin nimellisarvon ja hankintahinnan erotusta, kun hankintahinta ylittää nimellisarvon.

—   Puhtaalla hinnalla: tarkoitetaan transaktiohintaa, joka sisältää hintaan kuuluvat transaktiomenot mutta ei ostohyvityksiä tai kertyneitä korkoja.

—   Rahastoilla: tarkoitetaan jakokelpoisista voitoista siirrettyä summaa, jota ei ole kohdennettu kattamaan mitään tilinpäätöspäivänä tiedossa olevaa velkaa, ennalta aavistettavaa menoa tai saatavien arvossa tapahtuvaa laskua.

—   Rahoitusvaroilla: tarkoitetaan seuraavanmuotoisia saatavia: i) käteisvaroja tai ii) sopimukseen perustuvaa oikeutta saada käteisvaroja tai muita rahoitusinstrumentteja toiselta yritykseltä, iii) sopimukseen perustuvaa oikeutta vaihtaa rahoitusinstrumentteja toisen yrityksen kanssa ehdoilla, jotka saattavat jotka mahdollisesti osoittautuvat edullisiksi, tai iv) toisen yrityksen osakkeita tai osuuksia (rahoitusomaisuusarvopapereita).

—   Rahoitusvelalla: (financial liability) tarkoitetaan oikeudellista velvoitetta luovuttaa rahaa tai muita rahoitusinstrumentteja toiselle yritykselle tai vaihtaa rahoitusinstrumentteja toisen yrityksen kanssa ehdoilla, jotka mahdollisesti osoittautuvat epäedullisiksi.

—   Realisoitumattomilla voitoilla/tappioilla: tarkoitetaan saamisten arvostuksesta aiheutuvia voittoja/tappioita suhteessa niiden (korjattuun) hankintamenoon.

—   Realisoituneilla voitoilla/tappioilla: tarkoitetaan tase-erien myyntihinnan ja (korjatun) hankintahinnan välisestä erosta aiheutuvia voittoja/tappioita.

—   Saamisilla: tarkoitetaan aikaisempien tapahtumien johdosta kirjanpitovelvollisen määräysvallassa olevaa varallisuutta, josta odotetaan koituvan kirjanpitovelvollisen taloudellista etua tulevaisuudessa.

—   Selvityksellä: (settlement) tarkoitetaan toimintaa, jonka seurauksena syntyy velvoitteita siirrettäessä varoja tai omaisuutta kahden tai useamman osapuolen välillä. Eurojärjestelmän sisäisessä kaupankäynnissä selvityksellä viitataan kansallisten keskuspankkien välisten nettosaamisten/nettovelkojen eliminointiin ja se edellyttää varojen siirtoa.

—   Synteettinen instrumentti: keinotekoisesti luotu rahoitusinstrumentti, joka muodostuu kahdesta tai useammasta yhdistetystä instrumentista ja jonka tarkoituksena on jäljitellä jonkin toisen instrumentin kassavirtaa ja arvostamismalleja. Se toteutetaan tavallisesti rahoituksen välittäjän avulla.

—   Takaisinmyyntisopimuksella: tarkoitetaan sopimusta, jossa käteisen rahan haltija sopii ostavansa arvopapereita ja myyvänsä ne takaisin sovittuun hintaan joko vaadittaessa, tietyn ajan kuluttua tai tietyssä tilanteessa. Repokauppa voidaan sopia myös kolmannen osapuolen välityksellä (”kolmikantarepo”).

—   Talousperusteisella kirjausmenetelmällä: tarkoitetaan kirjausmenetelmää, jossa kaupat kirjataan tapahtumapäivänä.

—   TARGET2: Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET2) 26 päivänä huhtikuuta 2007 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2007/2 (1) tarkoitettu Euroopan laajuinen automatisoitu reaaliaikainen bruttomaksujärjestelmä

—   Tasapoistolla: tarkoitetaan, että poisto/jaksotus tietylle ajanjaksolle saadaan siten, että hyödykkeen hankintameno vähennettynä arvioidulla jäännösarvolla jaetaan sen arvioidulla taloudellisella käyttöiällä ajan mukaan suhteellisesti.

—   Toteutushinnalla: tarkoitetaan optiosopimuksessa sovittua hintaa, jolla sopimus voidaan toteuttaa.

—   Transaktiohinnalla: tarkoitetaan osapuolten sopimuksen tekohetkellä sopimaa hintaa.

—   Transaktiomenolla: tarkoitetaan kustannuksia, jotka voidaan selkeästi yhdistää tiettyyn liiketoimeen.

—   Valuuttakurssilla: tai valuutan kurssilla tarkoitetaan tietyn valuutan arvoa, jota käytetään toiseen valuuttaan muunnettaessa.

—   Valuuttasaamisilla: tarkoitetaan valuuttakohtaista nettovaluuttapositiota. Tässä määritelmässä erityiset nosto-oikeudet (SDR) katsotaan erilliseksi valuutaksi. Transaktiot joista seuraa erityisten nosto-oikeuksien nettoposition muutos ovat joko SDR-määräisiä transaktioita taikka valuuttamääräisiä transaktioita, jotka vastaavat erityisten nosto-oikeuksien valuuttakorin koostumusta (korin kulloinkin voimassa olevan määritelmän ja painoarvojen mukaisesti).

—   Valuuttaswapilla: tarkoitetaan valuutan ostoa/myyntiä avistakauppana jotakin muuta valuuttaa vastaan (avistapää) ja saman määrän samanaikaista myyntiä/ostamista takaisin termiinikauppana (termiinipää).

—   Valuuttatermiinillä: tarkoitetaan sopimusta, jossa sitoudutaan ostamaan tai myymään tietty määrä valuuttaa ennalta sovittuun hintaan jotakin toista, yleensä kotimaista, valuuttaa vastaan tiettynä tulevana päivänä enemmän kuin kaksi pankkipäivää sopimuspäivän jälkeen. Valuutan termiinikurssi määräytyy sopimuspäivän avistakurssin perusteella siten, että siihen lisätään tai siitä vähennetään sovittu preemio/diskontto.

—   Varauksilla: tarkoitetaan ennen tilikauden tuloksen laskemista erilleen siirrettyä summaa, jolla varaudutaan tiedossa oleviin tai ennalta aavistettaviin velkoihin tai riskeihin, joiden täsmällistä määrää ei voida määrittää (ks. ”Rahastot”). Velkoja ja maksuja varten tehdyillä varauksilla ei voi korjata saamisten arvoa.

—   Velalla: tarkoitetaan yritykselle aikaisempien tapahtumien vaikutuksesta syntynyttä nykyistä vastuuta ja velvoitetta, jonka suorituksen odotetaan johtavan taloudellista etua edustavien varojen ulosvirtaukseen liikelaitoksesta.

---

(1)  EUVL L 237, 8.9.2007, s. 1.

---

LIITE III

TALOUSPERUSTEISEN KIRJAUSTAVAN KUVAUS

(5 artiklassa tarkoitettu ”normaali” ja ”vaihtoehtoinen” menettelytapa mukaan luettuna)

1.   Kirjaaminen kaupantekopäivänä

1.1   Kaupantekopäivänä tehtävät kirjaukset voidaan tehdä joko ”normaalin” tai ”vaihtoehtoisen” menettelytavan mukaisesti.

1.2   ”Normaalia menettelytapaa” käsitellään 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa.

1.2.1   Liiketoimet kirjataan taseen ulkopuolisille tileille kaupantekopäivänä. Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset kirjaukset peruutetaan ja liiketoimet kirjataan tasetileille.

1.2.2   Liiketoimet vaikuttavat valuuttapositioon kaupantekopäivänä. Tämän vuoksi myös nettomyynneistä realisoituneet voitot ja tappiot lasketaan kaupantekopäivänä. Kaupantekopäivänä nettomääräiset valuuttaostot vaikuttavat valuuttasaamisten keskihintaan.

1.3   ”Vaihtoehtoista menettelytapaa” käsitellään 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa.

1.3.1   Toisin kuin ”normaalia menettelytapaa” sovellettaessa, sovittuja kauppoja, joiden maksut suoritetaan myöhemmin, ei kirjata päivittäin taseen ulkopuolisiin eriin. Realisoituneet tuotot kirjataan ja uudet keskihinnat (valuuttaostojen ja arvopaperiostojen osalta) lasketaan maksun suorituspäivänä (1).

1.3.2   Kaupat, joista sovitaan yhtenä vuonna mutta jotka toteutuvat seuraavana, kirjataan tulona ”normaalin menettelytavan” mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että myyntien toteutuneet vaikutukset näkyvät sen vuoden tuloslaskelmassa, jona kaupasta sovittiin, ja ostot vaikuttavat saamisen keskikurssiin sinä vuonna, jona kaupasta sovittiin.

1.4   Seuraava taulukko osoittaa näiden kahden yksittäisiä valuuttainstrumentteja ja arvopapereita varten kehitetyn menettelytavan keskeiset ominaisuudet.

| KIRJAAMINEN KAUPANTEKOPÄIVÄNÄ |
| --- |
| ”Normaali menettelytapa” | ”Vaihtoehtoinen menettelytapa” |
| Valuuttojen avistakaupat – kirjaaminen vuoden aikana |
| Valuuttojen ostot kirjataan kaupantekopäivänä taseen ulkopuolisiin eriin, ja ne vaikuttavat valuuttaposition keskihintaan tästä päivästä lähtien.

  Myynneistä aiheutuvat voitot ja tappiot katsotaan realisoituneiksi transaktio/kaupantekopäivänä. Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset kirjaukset peruutetaan ja tehdään kirjaukset taseeseen. | Valuuttojen ostot kirjataan taseeseen maksun suorituspäivänä, ja ne vaikuttavat valuuttaposition keskihintaan tästä päivästä lähtien.

  Myynneistä aiheutuneet voitot ja tappiot katsotaan realisoituneiksi maksun suorituspäivänä. Kaupantekopäivänä taseeseen ei tehdä mitään kirjauksia. |
| Valuuttatermiinit – kirjaaminen vuoden aikana |
| Kirjataan samalla tavoin kuin avistakaupat; kirjaus transaktion avistakurssiin. | Valuuttojen ostot kirjataan transaktion avistapäivänä taseen ulkopuolisiin eriin, ja ne vaikuttavat valuuttaposition keskihintaan tästä päivästä lähtien transaktion avistakurssin mukaisesti.
  Valuuttojen myynnit kirjataan transaktion avistapäivänä taseen ulkopuolisiin eriin. Voitot ja tappiot katsotaan realisoituneiksi transaktion avistapäivänä.
  Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset kirjaukset peruutetaan ja tehdään kirjaukset taseeseen.
  Ks. kirjauksista jakson lopussa jäljempänä. |
| Vuonna 1 aloitetut valuuttojen avistakaupat ja valuuttatermiinit, joissa avistapäivä on vuonna 2 |
| Erityisjärjestelyjä ei tarvita, koska kaupat kirjataan kaupantekopäivänä, ja voitot ja tappiot todetaan samana päivänä. | Toimitaan normaalin menettelytavan mukaan (2):






  — | Valuuttojen myynnit kirjataan vuonna 1 taseen ulkopuolisiin eriin, jotta realisoituneet valuuttamääräiset voitot/tappiot voidaan ilmoittaa sillä tilikaudella, jona kaupasta sovittiin. |

KIRJAAMINEN KAUPANTEKOPÄIVÄNÄ

”Normaali menettelytapa”

”Vaihtoehtoinen menettelytapa”

Valuuttojen avistakaupat – kirjaaminen vuoden aikana

Valuuttojen ostot kirjataan kaupantekopäivänä taseen ulkopuolisiin eriin, ja ne vaikuttavat valuuttaposition keskihintaan tästä päivästä lähtien.

Myynneistä aiheutuvat voitot ja tappiot katsotaan realisoituneiksi transaktio/kaupantekopäivänä. Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset kirjaukset peruutetaan ja tehdään kirjaukset taseeseen.

Valuuttojen ostot kirjataan taseeseen maksun suorituspäivänä, ja ne vaikuttavat valuuttaposition keskihintaan tästä päivästä lähtien.

Myynneistä aiheutuneet voitot ja tappiot katsotaan realisoituneiksi maksun suorituspäivänä. Kaupantekopäivänä taseeseen ei tehdä mitään kirjauksia.

Valuuttatermiinit – kirjaaminen vuoden aikana

Kirjataan samalla tavoin kuin avistakaupat; kirjaus transaktion avistakurssiin.

Valuuttojen ostot kirjataan transaktion avistapäivänä taseen ulkopuolisiin eriin, ja ne vaikuttavat valuuttaposition keskihintaan tästä päivästä lähtien transaktion avistakurssin mukaisesti.

Valuuttojen myynnit kirjataan transaktion avistapäivänä taseen ulkopuolisiin eriin. Voitot ja tappiot katsotaan realisoituneiksi transaktion avistapäivänä.

Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset kirjaukset peruutetaan ja tehdään kirjaukset taseeseen.

Ks. kirjauksista jakson lopussa jäljempänä.

Vuonna 1 aloitetut valuuttojen avistakaupat ja valuuttatermiinit, joissa avistapäivä on vuonna 2

Erityisjärjestelyjä ei tarvita, koska kaupat kirjataan kaupantekopäivänä, ja voitot ja tappiot todetaan samana päivänä.

Toimitaan normaalin menettelytavan mukaan (2):

—

Valuuttojen myynnit kirjataan vuonna 1 taseen ulkopuolisiin eriin, jotta realisoituneet valuuttamääräiset voitot/tappiot voidaan ilmoittaa sillä tilikaudella, jona kaupasta sovittiin.

| — | Valuuttojen ostot kirjataan vuonna 1 taseen ulkopuolisiin eriin, ja ne vaikuttavat valuuttaposition keskihintaan tästä päivästä lähtien. |
| --- | --- |

—

Valuuttojen ostot kirjataan vuonna 1 taseen ulkopuolisiin eriin, ja ne vaikuttavat valuuttaposition keskihintaan tästä päivästä lähtien.

| — | Arvioitaessa valuuttasaamisia vuoden lopussa on otettava huomioon nettomääräiset ostot/myynnit, joiden avistapäivä on seuraavalla tilikaudella. |
| --- | --- |

—

Arvioitaessa valuuttasaamisia vuoden lopussa on otettava huomioon nettomääräiset ostot/myynnit, joiden avistapäivä on seuraavalla tilikaudella.

Arvopaperitransaktioiden käsittely vuoden aikana

Ostot ja myynnit kirjataan taseen ulkopuolisiin eriin kaupantekopäivänä. Myös voitot ja tappiot kirjataan samana päivänä. Maksun suorituspäivänä taseen ulkopuoliset kirjaukset peruutetaan ja tehdään kirjaukset taseeseen (eli sama kirjaustapa kuin valuuttojen avistakaupoissa).

Kaikki transaktiot kirjataan maksun suorituspäivänä (mutta ks. jäljempänä menettely jaksojen lopussa). Näin ollen ne vaikuttavat keskihintaan (mikäli kyseessä ovat ostot) ja voittoihin/tappioihin (mikäli kyseessä ovat myynnit) maksun suorituspäivänä.

Vuonna 1 aloitetut arvopaperikaupat, joissa avistapäivä on vuonna 2

Erityisjärjestelyjä ei tarvita, koska kauppa ja sen vaikutukset kirjataan jo kaupantekopäivänä.

Realisoituneet voitot ja tappiot kirjataan vuonna 1 jakson lopussa (eli sama kirjaustapa kuin valuuttojen avistakaupoissa), ja ostot otetaan mukaan vuoden lopussa arvostamista suoritettaessa (3)

2.   Kertyneen koron, mukaan lukien preemiot tai diskontot, päivittäinen kirjaaminen

2.1   Valuuttamääräisiin rahoitusinstrumentteihin liittyvä kertynyt korko, preemio tai diskontto lasketaan ja kirjataan päivittäin todellisesta kassavirrasta riippumatta. Tämä tarkoittaa sitä, että tämän kertyneen koron kirjaaminen vaikuttaa valuuttapositioon toisin kuin koronmaksun vastaanottaminen tai koron suorittaminen (4).

2.2   Kertynyt kuponkikorko sekä preemion tai diskonton jaksottaminen lasketaan ja kirjataan arvopaperin ostoa koskevan maksun suorituspäivästä myyntiä koskevan maksun suorituspäivään taikka eräpäivään.

2.3   Alla olevasta taulukosta ilmenevät valuuttasaamisille kertyvän koron päivittäisen kirjaamisen vaikutukset, esim. korkovelat ja jaksotetut preemiot/diskontot:

Kertyneen koron päivittäinen kirjaaminen talousperusteisen kirjaustavan mukaisesti

Valuuttamääräisille instrumenteille kertyvä korko lasketaan ja kirjataan päivittäin kirjauspäivän valuuttakurssiin.

Vaikutus valuuttasaamisiin

Kertyneet korot vaikuttavat valuuttapositioon, kun ne kirjataan, eikä niitä peruuteta myöhemmin. Korkokertymä poistuu, kun maksu saadaan tai suoritetaan. Maksu ei siis vaikuta valuuttapositioon suorituspäivänä, koska kertynyt korko sisältyy positioon, joka arvostetaan kullakin jaksolla suoritettavan arvostamisen yhteydessä.

---

(1)  Valuuttatermiinit vaikuttavat valuuttasaamisiin avistapäivänä (yleensä kaupantekopäivä + kaksi päivää).

(2)  Kuten yleensäkin, olennaisuuden periaatetta voidaan soveltaa, mikäli näillä transaktioilla ei ole olennaista vaikutusta valuuttapositioon ja/tai tuloslaskelmaan.

(3)  Olennaisuuden periaatetta voidaan soveltaa, mikäli näillä transaktioilla ei ole olennaista vaikutusta valuuttapositioon ja/tai tuloslaskelmaan.

(4)  Kertyneet korot voidaan kirjata kahdella eri tavalla. Ensimmäinen vaihtoehto on ”kalenteripäivän mukainen menettely”, jossa kertyneet korot kirjataan joka päivä riippumatta siitä, onko kyseessä viikonloppu, kansallinen vapaapäivä vai pankkipäivä. Toinen vaihtoehto on ”pankkipäivän mukainen menettely”, jossa kertyneet korot kirjataan vain pankkipäivinä. Kumpikaan vaihtoehto ei ole toista parempi. Mikäli vuoden viimeinen päivä ei kuitenkaan ole pankkipäivä, se on otettava mukaan kertyneitä korkoja koskevaan laskelmaan molemmissa menettelyissä.

---

LIITE IV

TASEEN SISÄLTÖÄ JA ARVOSTAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
   (1)

SAAMISET

| Tase-erä (3) | Tase-erien sisältöluokat | Arvostusperiaate | Soveltamisala (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Kulta ja kultasaamiset | Fyysinen kulta eli kultaharkot, -rahat, -levyt ja -kimpaleet, joko varastoitu tai ”matkalla”. Investointikulta (ei-fyysinen kulta), esimerkiksi kulta avistatileillä (yhteistileillä), määräaikaistalletukset ja seuraavista liiketoimista johtuvat kultasaamiset: i) kultapitoisuuden muuttumiset ja ii) sijaintipaikkaa tai laatua koskevat kultaswapit, joissa luovutusajankohdan ja vastaanottoajankohdan väliin jää vähintään yksi pankkipäivä. | Markkinahintaan | Pakollinen |
| 2 | 2 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta | Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolella olevilta vastapuolilta, kansainväliset ja ylikansalliset laitokset sekä euroalueeseen kuulumattomat keskuspankit mukaan luettuina. | | |
| 2.1 | 2.1 | Saamiset Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) | a) | Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
  Kansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset talletukset. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ”Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle”. |

Tase-erä (3)

Tase-erien sisältöluokat

Arvostusperiaate

Soveltamisala (4)

1

1

Kulta ja kultasaamiset

Fyysinen kulta eli kultaharkot, -rahat, -levyt ja -kimpaleet, joko varastoitu tai ”matkalla”. Investointikulta (ei-fyysinen kulta), esimerkiksi kulta avistatileillä (yhteistileillä), määräaikaistalletukset ja seuraavista liiketoimista johtuvat kultasaamiset: i) kultapitoisuuden muuttumiset ja ii) sijaintipaikkaa tai laatua koskevat kultaswapit, joissa luovutusajankohdan ja vastaanottoajankohdan väliin jää vähintään yksi pankkipäivä.

Markkinahintaan

Pakollinen

2

2

Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolella olevilta vastapuolilta, kansainväliset ja ylikansalliset laitokset sekä euroalueeseen kuulumattomat keskuspankit mukaan luettuina.

2.1

2.1

Saamiset Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF)

a)

Kansallinen kiintiö, josta vähennetään IMF:n hallussa olevat euromääräiset talletukset. IMF:n tili 2 (hallinnollisten kulujen eurotili) voidaan joko sisällyttää tähän erään tai erään ”Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle”.

| a) | Varanto-osuuteen kuuluvat nosto-oikeudet (netto)
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

| b) | Erityiset nosto-oikeudet
  Erityiset nosto-oikeudet (brutto). |
| --- | --- |

b)

Erityiset nosto-oikeudet (brutto).

| b) | Erityiset nosto-oikeudet
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

b)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

| c) | Muut saamiset
  GAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, talletukset IMF:n hallinnoimiin trusteihin. |
| --- | --- |

c)

GAB-rahoitusjärjestelyt, erityisiin lainajärjestelyihin kuuluvat lainat, talletukset IMF:n hallinnoimiin trusteihin.

| c) | Muut saamiset
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

c)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

2.2

2.2

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset

| a) | Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset |
| --- | --- |

a)

Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, takaisinmyyntisopimukset

| a) | Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

| b) | Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit ja osakkeet tai osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja. |
| --- | --- |

b)

Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit ja osakkeet tai osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

| b) | i) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| ii) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen.
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

ii)

Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen.

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| iii) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen.
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

iii)

Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen.

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| iv) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet

  Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen |
| --- | --- |

iv)

Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet

Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Pakollinen

| c) | Valuuttamääräiset lainat (talletukset) euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia |
| --- | --- |

c)

| c) | Valuuttamääräiset lainat
  Talletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

c)

Talletukset nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

| d) | Muut valuuttamääräiset saamiset
  Setelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta. |
| --- | --- |

d)

Setelit ja metallirahat euroalueen ulkopuolelta.

| d) | Muut valuuttamääräiset saamiset
  Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

d)

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

3

3

Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

| a) | Arvopaperisijoitukset euroalueella, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Euroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit ja osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja. |
| --- | --- |

a)

Euroalueella olevien liikkeeseen laskemat joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, rahamarkkinapaperit ja osakkeet ja osuudet, joita hoidetaan osana valuuttavarantoja.

| a) | i) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- | --- |

a)

i)

Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| ii) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

ii)

Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| iii) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

iii)

Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvon alentuminen huomioon ottaen ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| iv) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet

  Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen |
| --- | --- |

iv)

Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet

Markkinahintaan ja valuutan markkinakurssia käyttäen

Pakollinen

| b) | Muut saamiset euroalueelta, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Lainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto |
| --- | --- |

b)

Lainat, talletukset, takaisinmyyntisopimukset, sekalainen luotonanto

| b) | Muut saamiset
  Talletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia |
| --- | --- |

b)

Talletukset ja muut lainat nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

4

4

Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

4.1

4.1

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

| a) | Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot. Euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset. |
| --- | --- |

a)

Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot. Euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset.

| a) | Talletukset euroalueen ulkopuolisissa pankeissa
  Nimellisarvoon |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon

Pakollinen

| b) | Arvopaperisijoitukset euroalueen ulkopuolella, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet tai osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit |
| --- | --- |

b)

Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat osakkeet tai osuudet, joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat ja rahamarkkinapaperit

| b) | i) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Markkinahintaan
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Markkinahintaan

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| ii) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

ii)

Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| iii) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

iii)

Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| iv) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

  Markkinahintaan |
| --- | --- |

iv)

Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet

Markkinahintaan

Pakollinen

| c) | Lainat euroalueen ulkopuolelle, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia |
| --- | --- |

c)

| c) | Lainat euroalueen ulkopuolelle
  Talletukset nimellisarvoon |
| --- | --- |

c)

Talletukset nimellisarvoon

Pakollinen

| d) | Euroalueen ulkopuolella olevien liikkeeseen laskemat arvopaperit, lukuun ottamatta erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvia saamisia
  Ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) liikkeeseen laskemat arvopaperit, organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta. |
| --- | --- |

d)

Ylikansallisten tai kansainvälisten organisaatioiden (esim. Euroopan investointipankki) liikkeeseen laskemat arvopaperit, organisaation maantieteellisestä sijainnista riippumatta.

| d) | i) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Markkinahintaan
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- | --- |

d)

i)

Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Markkinahintaan

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| ii) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

ii)

Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| iii) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

iii)

Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

4.2

4.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

Luotonanto ERM II:n ehdoilla.

Nimellisarvoon

Pakollinen

5

5

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

Erät 5.1–5.5: Eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annettujen suuntaviivojen EKP/2000/7 (5) liitteessä I kuvattuihin rahapolitiikan välineisiin liittyvät liiketoimet.

5.1

5.1

Perusrahoitusoperaatiot

Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan viikoittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on viikko.

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

Pakollinen

5.2

5.2

Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

Säännölliset likviditeettiä lisäävät käänteisoperaatiot, jotka toteutetaan kuukausittain ja joissa sovellettava normaali juoksuaika on kolme kuukautta.

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

Pakollinen

5.3

5.3

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

Käänteisoperaatiot, joilla hienosäädetään markkinoita tarvittaessa.

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

Pakollinen

5.4

5.4

Käänteiset rakenteelliset operaatiot

Käänteisoperaatiot, joilla vaikutetaan eurojärjestelmän rakenteelliseen asemaan rahoitussektoriin nähden.

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

Pakollinen

5.5

5.5

Maksuvalmiusluotot

Yön yli -likviditeetti vakuuskelpoisia arvopapereita vastaan etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmä)

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

Pakollinen

5.6

5.6

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

Luottolaitoksille myönnetyt lisäluotot, jotka aiheutuvat näille luottolaitoksille aiemmin myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopaperien arvonnoususta.

Nimellisarvoon tai hankintahintaan

Pakollinen

6

6

Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat luotot, vastaavien erään 7 ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset, mukaan lukien transaktiot, jotka johtuvat euroalueen aikaisempien valuuttavarantojen muuntamisesta, ja muut saamiset. Kirjeenvaihtajapankkimallin tilit ei-kotimaisissa euroalueen luottolaitoksissa. Muut saamiset ja operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapoliittisiin operaatioihin. Sellaisista rahapoliittisista operaatioista johtuvat saamiset, jotka kansalliset keskuspankit ovat aloittaneet ennen niiden liittymistä eurojärjestelmään.

Nimellisarvoon tai hankintahintaan

Pakollinen

7

7

Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

7.1

7.1

Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

Euroalueella liikkeeseen lasketut arvopaperit, joita pidetään rahapolitiikan harjoittamista varten. Hienosäätöoperaatioita varten hankitut EKP:n velkasitoumukset

| a) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Markkinahintaan
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

a)

Markkinahintaan

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| b) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

b)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| c) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

c)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

7.2

7.2

Muut arvopaperit

Muut kuin eriin 7.1 ”Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit” ja 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvat arvopaperit; joukkovelkakirjat, vekselit, nollakorkoiset joukkovelkakirjat, suoraan pidettävät rahamarkkinapaperit, mukaan lukien julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat euromääräiset arvopaperit ajalta ennen EMUa. Osakkeet ja osuudet.

| a) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Markkinahintaan
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

a)

Markkinahintaan

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| b) | Eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

b)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| c) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

c)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Pakollinen

| d) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet tai osuudet
  Markkinahintaan |
| --- | --- |

d)

Markkinahintaan

Pakollinen

8

8

Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

Saamiset julkisyhteisöiltä ajalta ennen EMUa (ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit, lainat)

Talletukset/lainat nimellisarvoon, ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit hankintahintaan

Pakollinen

—

9

Eurojärjestelmän sisäiset saamiset+)

—

9.1

Osuudet EKP:ssä+)

Vain kansallisten keskuspankkien taseissa.

Kunkin kansallisen keskuspankin perussopimuksen mukainen osuus EKP:n pääomasta ja käytetty jakoperuste sekä EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset osuudet.

Hankintahintaan

Pakollinen

—

9.2

Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat saamiset+)

Vain kansallisten keskuspankkien taseissa.

EKPJ:n perussäännön 30 artiklan mukaisiin ensimmäisiin ja myöhempiin valuuttavarantojen siirtoihin perustuvat euromääräiset saamiset EKP:ltä.

Nimellisarvoon

Pakollinen

—

9.3

EKP:n velkasitoumusten liikkeeseenlaskuun liittyvät saamiset+)

Vain EKP:n taseessa.

Eurojärjestelmän sisäisiä kansallisiin keskuspankkeihin kohdistuvia EKP:n velkakirjojen liikkeeseenlaskuun perustuvia saamisia.

Hankintahintaan

Pakollinen

—

9.4

Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmän sisällä liittyvät nettosaamiset+),

   (2)

Kansallisille keskuspankeille: seteleiden jakoperusteen soveltamiseen liittyvä nettosaaminen, sisältäen EKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin sisältyvät eurojärjestelmän sisäiset saamiset sekä rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien rahoitustulon jakamisesta 25 päivänä marraskuuta 2010 annetussa päätöksessä EKP/2010/23 (6) tarkoitetun hyvityksen ja sen täsmäyttämiseksi tehtävän kirjauksen.

EKP:lle: EKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin liittyvät päätöksen EKP/2010/29 mukaiset saamiset.

Nimellisarvoon

Pakollinen

—

9.5

Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto) +)

Seuraavien alaerien nettopositiot:

| a) | TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen yhteismäärä – katso myös erä 10.4 ”Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)” |
| --- | --- |

a)

TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista johtuvat nettosaamiset eli saamisten ja velkojen yhteismäärä – katso myös erä 10.4 ”Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)”

| a) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon

Pakollinen

| b) | saamiset, jotka perustuvat yhteenlaskettavan ja jaettavan rahoitustulon erotukseen. Merkityksellisiä ainoastaan vuoden lopun toimiin kuuluvan rahoitustulon kirjaamisen jälkeen ennen sen maksua jokaisen vuoden tammikuun viimeisenä päivänä. |
| --- | --- |

b)

saamiset, jotka perustuvat yhteenlaskettavan ja jaettavan rahoitustulon erotukseen. Merkityksellisiä ainoastaan vuoden lopun toimiin kuuluvan rahoitustulon kirjaamisen jälkeen ennen sen maksua jokaisen vuoden tammikuun viimeisenä päivänä.

| b) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

b)

Nimellisarvoon

Pakollinen

| c) | Muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille. (2) |
| --- | --- |

c)

Muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset saamiset, myös EKP:n euroseteleistä saaman tulon väliaikainen jakaminen kansallisille keskuspankeille. (2)

| c) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

c)

Nimellisarvoon

Pakollinen

9

10

Selvitettävänä olevat erät

Selvitystilien saldot (saamiset), mukaan lukien selvitettävänä olevat sekit.

Nimellisarvoon

Pakollinen

9

11

Muut saamiset

9

11.1

Euroalueen metallirahat

Eurokolikot, jos kansallinen keskuspankki ei ole niiden laillinen liikkeeseenlaskija

Nimellisarvoon

Pakollinen

9

11.2

Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

Maa-alueet ja rakennukset, kalusto, mukaan lukien atk-laitteistot, ohjelmistot

Hankintahintaan poistot vähennettyinä

Poistojen jaksotus:

| — | Tietokoneet ja niihin liittyvät laitteet ja ohjelmistot sekä moottoriajoneuvot: 4 vuotta |
| --- | --- |

—

Tietokoneet ja niihin liittyvät laitteet ja ohjelmistot sekä moottoriajoneuvot: 4 vuotta

| — | Kalusto ja rakennelmat: 10 vuotta |
| --- | --- |

—

Kalusto ja rakennelmat: 10 vuotta

| — | Rakentaminen ja aktivoidut suurehkot kunnostusmenot: 25 vuotta |
| --- | --- |

—

Rakentaminen ja aktivoidut suurehkot kunnostusmenot: 25 vuotta

Menojen aktivoinnissa sovelletaan raja-arvoa (mikäli meno ilman arvonlisäveroa jää alle 10 000 euron, sitä ei aktivoida)

Suositeltava

9

11.3

Muut rahoitusvarat

| — | Voitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin sekä strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet |
| --- | --- |

—

Voitto-osuudet ja sijoitukset tytäryhtiöihin sekä strategisista tai poliittisista syistä hallussa olevat osakkeet ja osuudet

| — | Arvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet sekä muut rahoitusinstrumentit ja talletukset (esim. määräaikaistalletukset ja sekkitilit), joita hoidetaan korvamerkittynä salkkuna |
| --- | --- |

—

Arvopaperit, mukaan lukien osakkeet ja osuudet sekä muut rahoitusinstrumentit ja talletukset (esim. määräaikaistalletukset ja sekkitilit), joita hoidetaan korvamerkittynä salkkuna

| — | Tähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

Tähän erään kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvät takaisinmyyntisopimukset luottolaitosten kanssa.

| a) | Jälkimarkkinakelpoiset osakkeet ja osuudet
  Markkinahintaan |
| --- | --- |

a)

Markkinahintaan

Suositeltava

| b) | Voitto-osuudet ja epälikvidit kantaosakkeet sekä muut osakkeet ja osuudet, jotka edustavat pysyviä investointeja
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä |
| --- | --- |

b)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Suositeltava

| c) | Sijoitukset tytäryhtiöihin tai merkittävät osuudet yhtiöissä
  Omaisuuden nettoarvoon |
| --- | --- |

c)

Omaisuuden nettoarvoon

Suositeltava

| d) | Muut kuin eräpäivään saakka pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Markkinahintaan
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

d)

Markkinahintaan

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Suositeltava

| e) | Eräpäivään saakka pidettävät tai pysyvinä investointeina pidettävät jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

e)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Suositeltava

| f) | Ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit
  Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä
  Preemiot tai diskontot jaksotetaan |
| --- | --- |

f)

Hankintameno arvonalennuksella vähennettynä

Preemiot tai diskontot jaksotetaan

Suositeltava

| g) | Pankkitalletukset ja lainat
  Nimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot tai talletukset ovat valuuttamääräisiä |
| --- | --- |

g)

Nimellisarvoon, muunnetaan valuutan markkinakurssiin, jos saldot tai talletukset ovat valuuttamääräisiä

Suositeltava

9

11.4

Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopaperien termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen tulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.

Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

Pakollinen

9

11.5

Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

Toteutuneet tulot, joista ei ole saatu maksua. Maksetut ennakot ja kertyneet korot (eli arvopaperia ostettaessa mukana siirtyneet kertyneet korot).

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

9

11.6

Sekalaiset erät

Ennakot, lainat ja muut vähämerkityksiset erät. Väliaikainen arvonmuutostili (tase-erä ainoastaan vuoden aikana: realisoitumattomat tappiot arvostuspäivinä vuoden aikana, ellei vastattavien erässä ”Arvonmuutostilit” ole niitä koskevaa arvonmuutostiliä). Vakuudettomat lainat (loans on a trust basis). Asiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset. Euroalueen kansallisten valuuttayksiköiden määräiset kolikot. Kuluvan tilikauden tappio (kertynyt nettotappio), edellisen vuoden tappio ennen kattamista. Nettoeläkesaamiset.

Nimellisarvoon tai hankintahintaan

Suositeltava

Väliaikainen arvonmuutostili

Keskihinnan ja markkina-arvon välinen arvostusero, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

Asiakkaiden tekemiin kultatalletuksiin liittyvät sijoitukset

Markkinahintaan

Pakollinen

Eurojärjestelmän luottotoimien yhteydessä eurojärjestelmän vastapuolten laiminlyönneistä johtuvat avoimet saamiset

Avoimet saamiset (laiminlyönneistä johtuvat)

Nimellisarvoon/Kerrytettävissä olevaan arvoon (Ennen/jälkeen tappioiden kirjaamisen)

Pakollinen

Varat tai kolmansilta olevat saamiset, jotka on otettu omaksi ja/tai hankittu laiminlyöntiin syyllistyneen eurojärjestelmän vastapuolen asettaman vakuuden realisoinnin yhteydessä

Varat tai saamiset (laiminlyönneistä johtuvat)

Hankintahintaan (jos rahoitusomaisuus on valuuttamääräistä, käytetään muuntamisessa valuutan markkinakurssia hankintahetkellä)

Pakollinen

—

12

Tilikauden tappio

Nimellisarvoon

Pakollinen

VELAT

| Tase-erä (8) | Tase-erien sisältöluokat | Arvostusperiaate | Soveltamisala (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Liikkeessä olevat setelit
   (7) | a) | Eurosetelit plus/miinus suuntaviivojen EKP/2010/23 ja päätöksen EKP/2010/29 mukaisen setelien jakoperusteen soveltamiseen liittyvät oikaisut |

Tase-erä (8)

Tase-erien sisältöluokat

Arvostusperiaate

Soveltamisala (9)

1

1

Liikkeessä olevat setelit
   (7)

a)

Eurosetelit plus/miinus suuntaviivojen EKP/2010/23 ja päätöksen EKP/2010/29 mukaisen setelien jakoperusteen soveltamiseen liittyvät oikaisut

| a) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon

Pakollinen

| b) | Euroalueen kansallisten valuuttayksikköjen määräiset setelit käteisrahan käyttöönottovuonna |
| --- | --- |

b)

Euroalueen kansallisten valuuttayksikköjen määräiset setelit käteisrahan käyttöönottovuonna

| b) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

b)

Nimellisarvoon

Pakollinen

2

2

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

Erät 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: Suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut euromääräiset talletukset

2.1

2.1

Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset)

EKPJ:n perussäännön mukaisesti vähimmäisvarantovelvoitteen alaisten rahalaitosten luetteloon kuuluvien luottolaitosten euromääräiset tilit. Erään kuuluvat ensisijaisesti vähimmäisvarantotalletusten tilit.

Nimellisarvoon

Pakollinen

2.2

2.2

Talletusmahdollisuus

Yön yli -talletukset etukäteen vahvistetulla korolla (maksuvalmiusjärjestelmässä)

Nimellisarvoon

Pakollinen

2.3

2.3

Määräaikaistalletukset

Hienosäätötarkoituksessa kerättävät määräaikaistalletukset likviditeetin sitomiseksi

Nimellisarvoon

Pakollinen

2.4

2.4

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

Rahapolitiikkaan liittyvät liiketapahtumat, joiden tarkoituksena on likviditeetin sitominen

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

Pakollinen

2.5

2.5

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

Luottolaitosten talletukset, jotka tehdään näille luottolaitoksille myönnettyjen luottojen vakuutena olevien arvopapereiden arvon laskun vuoksi

Nimellisarvoon

Pakollinen

3

3

Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

Repo-operaatiot samanaikaisten, vastaavien erään 7 ”Euromääräiset arvopaperit euroalueelta” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Muut operaatiot, jotka eivät liity eurojärjestelmän rahapolitiikkaan. Ei luottolaitosten sekkitilejä. Velat/talletukset, jotka johtuvat sellaisista rahapoliittisista operaatioista, jotka kansallinen keskuspankki on aloittanut ennen eurojärjestelmään liittymistään

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

Pakollinen

4

4

Liikkeeseen lasketut velkasitoumukset

Vain EKP:n taseessa – kansallisilla keskuspankeilla tase-erä vain siirtymäkaudella.

Suuntaviivojen EKP/2000/7 liitteessä I tarkoitetut velkasitoumukset. Diskonttopaperit, jotka lasketaan liikkeeseen likviditeetin sitomistarkoituksessa

Hankintahintaan

Mahdolliset diskontot jaksotetaan

Pakollinen

5

5

Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

5.1

5.1

Julkisyhteisöt

Sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset

Nimellisarvoon

Pakollinen

5.2

5.2

Muut velat

Henkilöstön, liikeyritysten ja asiakkaiden, vähimmäisvarantovelvoitteesta vapautetuiksi luetteloidut rahalaitokset mukaan luettuina (ks. vastattavien erä 2.1 ”Sekkitilit” ), hallussa olevat sekkitilitalletukset; määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset

Nimellisarvoon

Pakollinen

6

6

Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

Muiden pankkien, keskuspankkien, kansainvälisten/ylikansallisten elinten, mukaan lukien Euroopan komissio, sekkitilit, määräaikaistalletukset, vaadittaessa takaisin maksettavat talletukset, mukaan lukien maksuliikettä varten pidettävät tilit sekä sijoitusten hoitoa varten pidettävät tilit; muiden tallettajien sekkitilit. Repo-operaatiot samanaikaisten, euromääräisten arvopaperien hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä.

Sellaisten jäsenvaltioiden keskuspankkien TARGET2-tilien saldot, joiden rahayksikkö ei ole euro

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

Pakollinen

7

7

Valuuttamääräiset velat euroalueelle

Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

8

8

Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

8.1

8.1

Talletukset ja muut velat

Sekkitilit. Takaisinostosopimuksiin perustuvat velat; tavallisesti näissä sijoitustoimissa käytetään joko valuuttoja tai kultaa

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

8.2

8.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

Lainanotto ERM II:n ehdoilla.

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

9

9

Myönnettyjen erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

SDR-määräinen erä, johon on kirjattu ne nosto-oikeudet, jotka kyseessä olevalle maalle tai kansalliselle keskuspankille on alun perin myönnetty

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään markkinakurssia

Pakollinen

—

10

Eurojärjestelmän sisäiset velat+)

—

10.1

Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat+)

Vain EKP:n taseessa – euromääräinen

Nimellisarvoon

Pakollinen

—

10.2

EKP:n velka-sitoumusten liikkeeseenlaskuun liittyvät velat+)

Vain kansallisten keskuspankkien taseissa.

Eurojärjestelmän sisäisiä EKP:hen kohdistuvia EKP:n velkakirjojen liikkeeseenlaskuun perustuvia velkoja.

Hankintahintaan

Pakollinen

—

10.3

Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmän sisällä liittyvät nettovelat+),

   (7)

Vain kansallisten keskuspankkien taseissa.

Kansallisille keskuspankeille: seteleiden jakoperusteen soveltamiseen liittyvä nettovelka, sisältäen EKP:n liikkeeseen laskemiin seteleihin liittyvät eurojärjestelmän sisäiset velat sekä päätöksessä EKP/2010/23 tarkoitetun hyvityksen ja sen täsmäyttämiseksi tehtävän kirjauksen

Nimellisarvoon

Pakollinen

—

10.4

Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)+)

Seuraavien alaerien nettopositiot:

| a) | TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista aiheutuvat nettovelat eli saamisten ja velkojen yhteismäärä – ks. myös vastaavien erä 9.5 ”Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)” |
| --- | --- |

a)

TARGET2-tilien ja kansallisten keskuspankkien vastaavien tilien saldoista aiheutuvat nettovelat eli saamisten ja velkojen yhteismäärä – ks. myös vastaavien erä 9.5 ”Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)”

| a) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

a)

Nimellisarvoon

Pakollinen

| b) | velat, jotka perustuvat yhteenlaskettavan ja maksettavan rahoitustulon erotukseen. Merkityksellisiä ainoastaan vuoden lopun toimiin kuuluvan rahoitustulon kirjaamisen jälkeen ennen sen maksua jokaisen vuoden tammikuun viimeisenä päivänä |
| --- | --- |

b)

velat, jotka perustuvat yhteenlaskettavan ja maksettavan rahoitustulon erotukseen. Merkityksellisiä ainoastaan vuoden lopun toimiin kuuluvan rahoitustulon kirjaamisen jälkeen ennen sen maksua jokaisen vuoden tammikuun viimeisenä päivänä

| b) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

b)

Nimellisarvoon

Pakollinen

| c) | muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset velat, myös EKP:n tulon väliaikainen jakaminen (7) |
| --- | --- |

c)

muut mahdolliset eurojärjestelmän sisäiset euromääräiset velat, myös EKP:n tulon väliaikainen jakaminen (7)

| c) | Nimellisarvoon |
| --- | --- |

c)

Nimellisarvoon

Pakollinen

10

11

Selvitettävänä olevat erät

Selvitystilien saldot (velat), mukaan lukien selvitettävänä olevat pankkisiirrot

Nimellisarvoon

Pakollinen

10

12

Muut velat

10

12.1

Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

Valuuttatermiinien, valuuttaswapien, koronvaihtosopimusten, korkotermiinien, arvopaperien termiinikauppojen, valuuttojen avistakauppojen tulokset kaupantekopäivästä maksun suorituspäivään.

Instrumenttien nettoaseman termiinikurssin ja avistakurssin ero käyttäen valuutan markkinakurssia

Pakollinen

10

12.2

Siirtovelat ja saadut ennakot

Tilikaudella toteutuneet menot, joista ei ole saatu maksua. Tilikaudella saadut maksut tuloista, jotka toteutuvat tulevina tilikausina.

Nimellisarvoon, muuntamisessa käytetään valuutan markkinakurssia

Pakollinen

10

12.3

Sekalaiset erät

Väliaikaiset verotustilit. Valuuttamääräiset luottotilit tai talletukset, jotka kattavat vakuuksia. Repo-operaatiot luottolaitosten kanssa samanaikaisten, vastaavien erään 11.3 ”Muut rahoitusvarat” kuuluvien arvopaperisalkkujen hoitoon liittyvien takaisinmyyntisopimusten yhteydessä. Vähimmäisvarantotalletusten lisäksi olevat pakolliset talletukset. Muut vähämerkityksiset erät. Kuluvan tilikauden voitto (käyttämättömät voittovarat), edellisen vuoden voitto ennen voitonjakoa. Vakuudettomat velat (liabilities on a trust basis). Asiakkaiden kultatalletukset. Liikkeessä olevat kolikot mikäli kansallinen keskuspankki on niiden laillinen liikkeeseenlaskija. Euroalueen kansallisten valuuttayksikköjen määräiset liikkeessä olevat setelit, jotka eivät ole enää laillisia maksuvälineitä mutta jotka ovat edelleen liikkeessä käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen, paitsi jos ne on kirjattu vastattavaa-puolen erään ”Varaukset”. Nettoeläkevelat

Nimellisarvoon tai takaisinostohintaan

Suositeltava

Asiakkaiden kultatalletukset

Markkinahintaan

Asiakkaiden kultatalletukset: Pakollinen

10

13

Varaukset

| a) | Eläkkeitä, valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskejä sekä kullan hintariskiä ja muita tarkoituksia varten; tällaisia muita tarkoituksia voivat olla esim. odotettavissa olevat vastaiset menot, varaukset euroalueen kansallisten valuuttayksikköjen määräisiä seteleitä varten, jotka eivät ole enää laillisia maksuvälineitä mutta jotka ovat edelleen liikkeessä käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen, paitsi jos ne on kirjattu vastattavaa-puolen erään 12.3 ”Sekalaiset erät”.
  EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset kansallisten keskuspankkien osuudet EKP:lle yhdistellään vastaavaa-puolen erässä 9.1 ”Osuudet EKP:ssä” ilmoitettuihin vastaaviin määriin+) |
| --- | --- |

a)

Eläkkeitä, valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskejä sekä kullan hintariskiä ja muita tarkoituksia varten; tällaisia muita tarkoituksia voivat olla esim. odotettavissa olevat vastaiset menot, varaukset euroalueen kansallisten valuuttayksikköjen määräisiä seteleitä varten, jotka eivät ole enää laillisia maksuvälineitä mutta jotka ovat edelleen liikkeessä käteisrahan käyttöönottovuoden jälkeen, paitsi jos ne on kirjattu vastattavaa-puolen erään 12.3 ”Sekalaiset erät”.

EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset kansallisten keskuspankkien osuudet EKP:lle yhdistellään vastaavaa-puolen erässä 9.1 ”Osuudet EKP:ssä” ilmoitettuihin vastaaviin määriin+)

| a) | Hankintahintaan/nimellisarvoon |
| --- | --- |

a)

Hankintahintaan/nimellisarvoon

Suositeltava

| b) | Rahamarkkinaoperaatioista johtuvia vastapuoliriskejä varten |
| --- | --- |

b)

Rahamarkkinaoperaatioista johtuvia vastapuoliriskejä varten

| b) | Nimellisarvoon (suhteessa EKP:n merkityn pääoman jakoperusteeseen; perustuu EKP:n neuvoston vuoden lopun arvostuspäätökseen) |
| --- | --- |

b)

Nimellisarvoon (suhteessa EKP:n merkityn pääoman jakoperusteeseen; perustuu EKP:n neuvoston vuoden lopun arvostuspäätökseen)

Pakollinen

11

14

Arvonmuutostilit

Arvonmuutostilit, jotka johtuvat kullan, euromääräisten arvopapereiden, valuuttamääräisten arvopapereiden ja optioiden hintamuutoksista; markkinahintaisesta arvostuksesta johtuvat korkoriskijohdannaisiin liittyvät arvostuserot; arvonmuutostilit, jotka johtuvat valuuttakurssimuutoksista kaikissa nettovaluuttapositioissa, mukaan lukien valuuttaswapit ja -termiinit sekä erityiset nosto-oikeudet

EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset kansallisten keskuspankkien osuudet EKP:lle yhdistellään vastaavaa-puolen erässä 9.1 ”Osuudet EKP:ssä” ilmoitettuihin vastaaviin määriin+)

Keskihinnan ja markkina-arvon välinen arvostusero, valuutan muuntamisessa käytetään markkinakurssia

Pakollinen

12

15

Pääoma ja rahastot

12

15.1

Pääoma

Maksettu pääoma – EKP:n pääoma ja kansallisten keskuspankkien osuudet pääomasta yhdistellään.

Nimellisarvoon

Pakollinen

12

15.2

Rahastot

Lainmukaiset rahastot ja muut rahastot. Tulorahoitus

EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaiset kansallisten keskuspankkien osuudet EKP:lle yhdistellään vastaavaa-puolen erässä 9.1 ”Osuudet EKP:ssä” ilmoitettuihin vastaaviin määriin+)

Nimellisarvoon

Pakollinen

10

16

Tilikauden voitto

Nimellisarvoon

Pakollinen

---

(1)  Liikkeessä olevia euroseteleitä, euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmässä johtuville eurojärjestelmän sisäisille nettomääräisille saamisille/veloille suoritettavaa korkoa sekä rahoitustuloa koskevat julkaistavat tiedot tulisi yhdenmukaistaa kansallisten keskuspankkien vuosittain julkaistavissa tilinpäätöksissä. Yhdenmukaistettavat erät on merkitty tähdellä liitteissä IV, VIII ja IX.

(2)  Standardisoitava erä, ks. näiden suuntaviivojen johdanto-osan 5 kappale.

(3)  Numerointi ensimmäisessä sarakkeessa viittaa tasekaavoihin, jotka annetaan liitteissä V, VI ja VII (viikkotaseet ja eurojärjestelmän konsolidoitu vuositase). Numerointi toisessa sarakkeessa viittaa tasekaavoihin, jotka annetaan liitteessä VIII (kansallisen keskuspankin vuositase). Merkinnällä ”+” merkityt erät yhdistellään eurojärjestelmän viikkotaseissa.

(4)  Tässä liitteessä luetellut taseen sisältöä ja arvostamista koskevat säännökset katsotaan pakollisiksi EKP:n kirjanpidossa ja kansallisten keskuspankkien kirjanpidossa niiden saamisten ja velkojen kohdalla, jotka ovat olennaisia eurojärjestelmän tarkoituksen ja toiminnan kannalta.

(5)  EYVL L 310, 11.12.2000, s. 1.

(6)  Katso tämän virallisen lehden sivu 17 Päätös EKP/2010/23 annettiin ennen suuntaviivojen EKP/2010/20 julkaisemista.

(7)  Standardisoitava erä, ks. näiden suuntaviivojen johdanto-osan 5 kappale.

(8)  Numerointi ensimmäisessä sarakkeessa viittaa tasekaavoihin, jotka annetaan liitteissä V, VI ja VII (viikkotaseet ja eurojärjestelmän konsolidoitu vuositase). Numerointi toisessa sarakkeessa viittaa tasekaavoihin, jotka annetaan liitteessä VIII (kansallisen keskuspankin vuositase). Merkinnällä ”+” merkityt erät yhdistellään eurojärjestelmän viikkotaseissa.

(9)  Tässä liitteessä luetellut taseen sisältöä ja arvostamista koskevat säännökset katsotaan pakollisiksi EKP:n kirjanpidossa ja kansallisten keskuspankkien kirjanpidossa niiden saamisten ja velkojen kohdalla, jotka ovat olennaisia eurojärjestelmän tarkoituksen ja toiminnan kannalta.

---

LIITE V

Eurojärjestelmän konsolidoitu viikkotase: vuosineljänneksen lopussa julkaistavan taseen kaava

| (miljoonina euroina) |
| --- |
| Vastaavaa (1) | Tase ... | Muutos edelliseen viikkoon verrattuna | Vastattavaa | Tase ... | Muutos edelliseen viikkoon verrattuna |
| liiketapahtumista johtuva | vuosineljänneksen lopussa tehtävistä kirjanpito-oikaisuista johtuva | liiketapahtumista johtuva | vuosineljänneksen lopussa tehtävistä kirjanpito-oikaisuista johtuva |
| 1 | Kulta ja kultasaamiset |

(miljoonina euroina)

Vastaavaa (1)

Tase ...

Muutos edelliseen viikkoon verrattuna

Vastattavaa

Tase ...

Muutos edelliseen viikkoon verrattuna

liiketapahtumista johtuva

vuosineljänneksen lopussa tehtävistä kirjanpito-oikaisuista johtuva

liiketapahtumista johtuva

vuosineljänneksen lopussa tehtävistä kirjanpito-oikaisuista johtuva

1

Kulta ja kultasaamiset

| 2 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

2

Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 2.1 | Saamiset IMF:ltä |
| --- | --- |

2.1

Saamiset IMF:ltä

| 2.2 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset |
| --- | --- |

2.2

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset

| 3 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta |
| --- | --- |

3

Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

| 4 | Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

4

Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 4.1 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat |
| --- | --- |

4.1

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

| 4.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset |
| --- | --- |

4.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

| 5 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

5

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

| 5.1 | Perusrahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.1

Perusrahoitusoperaatiot

| 5.2 | Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.2

Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

| 5.3 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

5.3

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 5.4 | Käänteiset rakenteelliset operaatiot |
| --- | --- |

5.4

Käänteiset rakenteelliset operaatiot

| 5.5 | Maksuvalmiusluotot |
| --- | --- |

5.5

Maksuvalmiusluotot

| 5.6 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot |
| --- | --- |

5.6

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

| 6 | Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta |
| --- | --- |

6

Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

| 7. | Euromääräiset arvopaperit euroalueelta |
| --- | --- |

7.

Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

| 7.1 | Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit |
| --- | --- |

7.1

Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

| 7.2 | Muut arvopaperit |
| --- | --- |

7.2

Muut arvopaperit

| 8 | Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä |
| --- | --- |

8

Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

| 9 | Muut saamiset |
| --- | --- |

9

Muut saamiset

| 1 | Liikkeessä olevat setelit |
| --- | --- |

1

Liikkeessä olevat setelit

| 2 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

2

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 2.1 | Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantojärjestelmä) |
| --- | --- |

2.1

Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantojärjestelmä)

| 2.2 | Talletusmahdollisuus |
| --- | --- |

2.2

Talletusmahdollisuus

| 2.3 | Määräaikaistalletukset |
| --- | --- |

2.3

Määräaikaistalletukset

| 2.4 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

2.4

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 2.5 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset |
| --- | --- |

2.5

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

| 3 | Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

3

Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 4 | Liikkeeseen lasketut velkasitoumukset |
| --- | --- |

4

Liikkeeseen lasketut velkasitoumukset

| 5 | Euromääräiset velat muille euroalueella oleville |
| --- | --- |

5

Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

| 5.1 | Julkisyhteisöt |
| --- | --- |

5.1

Julkisyhteisöt

| 5.2 | Muut |
| --- | --- |

5.2

Muut

| 6 | Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

6

Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 7 | Valuuttamääräiset velat euroalueelle |
| --- | --- |

7

Valuuttamääräiset velat euroalueelle

| 8 | Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

8

Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 8.1 | Talletukset ja muut velat |
| --- | --- |

8.1

Talletukset ja muut velat

| 8.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat |
| --- | --- |

8.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

| 9 | IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä |
| --- | --- |

9

IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

| 10 | Muut velat |
| --- | --- |

10

Muut velat

| 11 | Arvonmuutostilit |
| --- | --- |

11

Arvonmuutostilit

| 12 | Pääoma ja rahastot |
| --- | --- |

12

Pääoma ja rahastot

Vastaavaa yhteensä

Vastattavaa yhteensä

Pyöristyksistä johtuen yhteenlaskut eivät välttämättä täsmää.

---

(1)  Taulukko ”vastaavaa” voidaan julkaista myös taulukon ”vastattavaa” yläpuolella.

---

LIITE VI

Eurojärjestelmän konsolidoitu viikkotase: vuosineljänneksen kuluessa julkaistavan taseen kaava

| (miljoonina euroina) |
| --- |
| Vastaavaa (1) | Tase ... | Liiketoimista johtuva muutos edelliseen viikkoon verrattuna | Vastattavaa | Tase ... | Liiketoimista johtuva muutos edelliseen viikkoon verrattuna |
| 1 | Kulta ja kultasaamiset |

(miljoonina euroina)

Vastaavaa (1)

Tase ...

Liiketoimista johtuva muutos edelliseen viikkoon verrattuna

Vastattavaa

Tase ...

Liiketoimista johtuva muutos edelliseen viikkoon verrattuna

1

Kulta ja kultasaamiset

| 2 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

2

Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 2.1 | Saamiset IMF:ltä |
| --- | --- |

2.1

Saamiset IMF:ltä

| 2.2 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset |
| --- | --- |

2.2

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset

| 3 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta |
| --- | --- |

3

Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

| 4 | Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

4

Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 4.1 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat |
| --- | --- |

4.1

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

| 4.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset |
| --- | --- |

4.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

| 5 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

5

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

| 5.1 | Perusrahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.1

Perusrahoitusoperaatiot

| 5.2 | Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.2

Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

| 5.3 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

5.3

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 5.4 | Käänteiset rakenteelliset operaatiot |
| --- | --- |

5.4

Käänteiset rakenteelliset operaatiot

| 5.5 | Maksuvalmiusluotot |
| --- | --- |

5.5

Maksuvalmiusluotot

| 5.6 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot |
| --- | --- |

5.6

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

| 6 | Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta |
| --- | --- |

6

Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

| 7. | Euromääräiset arvopaperit euroalueelta |
| --- | --- |

7.

Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

| 7.1 | Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit |
| --- | --- |

7.1

Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

| 7.2 | Muut arvopaperit |
| --- | --- |

7.2

Muut arvopaperit

| 8 | Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä |
| --- | --- |

8

Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

| 9 | Muut saamiset |
| --- | --- |

9

Muut saamiset

| 1 | Liikkeessä olevat setelit |
| --- | --- |

1

Liikkeessä olevat setelit

| 2 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

2

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 2.1 | Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset) |
| --- | --- |

2.1

Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset)

| 2.2 | Talletusmahdollisuus |
| --- | --- |

2.2

Talletusmahdollisuus

| 2.3 | Määräaikaistalletukset |
| --- | --- |

2.3

Määräaikaistalletukset

| 2.4 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

2.4

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 2.5 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset |
| --- | --- |

2.5

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

| 3 | Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

3

Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 4 | Liikkeeseen lasketut velkasitoumukset |
| --- | --- |

4

Liikkeeseen lasketut velkasitoumukset

| 5 | Euromääräiset velat muille euroalueella oleville |
| --- | --- |

5

Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

| 5.1 | Julkisyhteisöt |
| --- | --- |

5.1

Julkisyhteisöt

| 5.2 | Muut |
| --- | --- |

5.2

Muut

| 6 | Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

6

Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 7 | Valuuttamääräiset velat euroalueelle |
| --- | --- |

7

Valuuttamääräiset velat euroalueelle

| 8 | Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

8

Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 8.1 | Talletukset ja muut velat |
| --- | --- |

8.1

Talletukset ja muut velat

| 8.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat |
| --- | --- |

8.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

| 9 | IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä |
| --- | --- |

9

IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

| 10 | Muut velat |
| --- | --- |

10

Muut velat

| 11 | Arvonmuutostilit |
| --- | --- |

11

Arvonmuutostilit

| 12 | Pääoma ja rahastot |
| --- | --- |

12

Pääoma ja rahastot

Vastaavaa yhteensä

Vastattavaa yhteensä

Pyöristyksistä johtuen yhteenlaskut eivät välttämättä täsmää.

---

(1)  Taulukko ”vastaavaa” voidaan julkaista myös taulukon ”vastattavaa” yläpuolella.

---

LIITE VII

Eurojärjestelmän konsolidoitu vuositase

| (miljoonina euroina) |
| --- |
| Vastaavaa (1) | Tilivuosi | Edellisvuosi | Vastattavaa | Tilivuosi | Edellisvuosi |
| 1 | Kulta ja kultasaamiset |

(miljoonina euroina)

Vastaavaa (1)

Tilivuosi

Edellisvuosi

Vastattavaa

Tilivuosi

Edellisvuosi

1

Kulta ja kultasaamiset

| 2 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

2

Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 2.1 | Saamiset IMF:ltä |
| --- | --- |

2.1

Saamiset IMF:ltä

| 2.2 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset |
| --- | --- |

2.2

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset

| 3 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta |
| --- | --- |

3

Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

| 4 | Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

4

Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 4.1 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat |
| --- | --- |

4.1

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

| 4.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset |
| --- | --- |

4.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

| 5 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

5

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

| 5.1 | Perusrahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.1

Perusrahoitusoperaatiot

| 5.2 | Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.2

Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

| 5.3 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

5.3

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 5.4 | Käänteiset rakenteelliset operaatiot |
| --- | --- |

5.4

Käänteiset rakenteelliset operaatiot

| 5.5 | Maksuvalmiusluotot |
| --- | --- |

5.5

Maksuvalmiusluotot

| 5.6 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot |
| --- | --- |

5.6

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

| 6 | Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta |
| --- | --- |

6

Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

| 7 | Euromääräiset arvopaperit euroalueelta |
| --- | --- |

7

Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

| 7.1 | Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit |
| --- | --- |

7.1

Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

| 7.2 | Muut arvopaperit |
| --- | --- |

7.2

Muut arvopaperit

| 8 | Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä |
| --- | --- |

8

Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

| 9 | Muut saamiset |
| --- | --- |

9

Muut saamiset

| 1 | Liikkeessä olevat setelit |
| --- | --- |

1

Liikkeessä olevat setelit

| 2 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

2

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 2.1 | Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantojärjestelmä) |
| --- | --- |

2.1

Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantojärjestelmä)

| 2.2 | Talletusmahdollisuus |
| --- | --- |

2.2

Talletusmahdollisuus

| 2.3 | Määräaikaistalletukset |
| --- | --- |

2.3

Määräaikaistalletukset

| 2.4 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

2.4

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 2.5 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset |
| --- | --- |

2.5

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

| 3 | Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

3

Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 4 | Liikkeeseen lasketut velkasitoumukset |
| --- | --- |

4

Liikkeeseen lasketut velkasitoumukset

| 5 | Euromääräiset velat muille euroalueella oleville |
| --- | --- |

5

Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

| 5.1 | Julkisyhteisöt |
| --- | --- |

5.1

Julkisyhteisöt

| 5.2 | Muut |
| --- | --- |

5.2

Muut

| 6 | Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

6

Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 7 | Valuuttamääräiset velat euroalueelle |
| --- | --- |

7

Valuuttamääräiset velat euroalueelle

| 8 | Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

8

Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 8.1 | Talletukset ja muut velat |
| --- | --- |

8.1

Talletukset ja muut velat

| 8.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat |
| --- | --- |

8.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

| 9 | IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä |
| --- | --- |

9

IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

| 10 | Muut velat |
| --- | --- |

10

Muut velat

| 11 | Arvonmuutostilit |
| --- | --- |

11

Arvonmuutostilit

| 12 | Pääoma ja rahastot |
| --- | --- |

12

Pääoma ja rahastot

Vastaavaa yhteensä

Vastattavaa yhteensä

Pyöristyksistä johtuen yhteenlaskut eivät välttämättä täsmää.

---

(1)  Taulukko ”vastaavaa” voidaan julkaista myös taulukon ”vastattavaa” yläpuolella.

---

LIITE VIII

Keskuspankin vuositase
   (2)

| (miljoonina euroina) |
| --- |
| Vastaavaa (4) | Tilivuosi | Edellinen vuosi | Vastattavaa | Tilivuosi | Edellinen vuosi |
| 1 | Kulta ja kultasaamiset |

(miljoonina euroina)

Vastaavaa (4)

Tilivuosi

Edellinen vuosi

Vastattavaa

Tilivuosi

Edellinen vuosi

1

Kulta ja kultasaamiset

| 2 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

2

Valuuttamääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 2.1 | Saamiset IMF:ltä |
| --- | --- |

2.1

Saamiset IMF:ltä

| 2.2 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset |
| --- | --- |

2.2

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset

| 3 | Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta |
| --- | --- |

3

Valuuttamääräiset saamiset euroalueelta

| 4 | Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta |
| --- | --- |

4

Euromääräiset saamiset euroalueen ulkopuolelta

| 4.1 | Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat |
| --- | --- |

4.1

Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat

| 4.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset |
| --- | --- |

4.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat saamiset

| 5 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

5

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset luotot euroalueen luottolaitoksille

| 5.1 | Perusrahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.1

Perusrahoitusoperaatiot

| 5.2 | Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot |
| --- | --- |

5.2

Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot

| 5.3 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

5.3

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 5.4 | Käänteiset rakenteelliset operaatiot |
| --- | --- |

5.4

Käänteiset rakenteelliset operaatiot

| 5.5 | Maksuvalmiusluotot |
| --- | --- |

5.5

Maksuvalmiusluotot

| 5.6 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot |
| --- | --- |

5.6

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot

| 6 | Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta |
| --- | --- |

6

Muut euromääräiset saamiset euroalueen luottolaitoksilta

| 7. | Euromääräiset arvopaperit euroalueelta |
| --- | --- |

7.

Euromääräiset arvopaperit euroalueelta

| 7.1 | Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit |
| --- | --- |

7.1

Rahapolitiikan harjoittamista varten pidettävät arvopaperit

| 7.2 | Muut arvopaperit |
| --- | --- |

7.2

Muut arvopaperit

| 8 | Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä |
| --- | --- |

8

Euromääräiset saamiset julkisyhteisöiltä

| 9 | Eurojärjestelmän sisäiset saamiset |
| --- | --- |

9

Eurojärjestelmän sisäiset saamiset

| 9.1 | Osuudet EKP:ssa |
| --- | --- |

9.1

Osuudet EKP:ssa

| 9.2 | Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat saamiset |
| --- | --- |

9.2

Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat saamiset

| 9.3 | EKP:n velkasitoumusten liikkeeseenlaskuun liittyvät velat |
| --- | --- |

9.3

EKP:n velkasitoumusten liikkeeseenlaskuun liittyvät velat

| 9.4 | Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmän sisällä liittyvät nettosaamiset |
| --- | --- |

9.4

Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmän sisällä liittyvät nettosaamiset

| 9.5 | Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto) |
| --- | --- |

9.5

Muut saamiset eurojärjestelmän sisällä (netto)

| 10 | Selvitettävänä olevat erät |
| --- | --- |

10

Selvitettävänä olevat erät

| 11 | Muut saamiset |
| --- | --- |

11

Muut saamiset

| 11.1 | Euroalueen metallirahat |
| --- | --- |

11.1

Euroalueen metallirahat

| 11.2 | Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus |
| --- | --- |

11.2

Aineellinen ja aineeton käyttöomaisuus

| 11.3 | Muut rahoitusvarat |
| --- | --- |

11.3

Muut rahoitusvarat

| 11.4 | Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot |
| --- | --- |

11.4

Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

| 11.5 | Siirtosaamiset ja maksetut ennakot |
| --- | --- |

11.5

Siirtosaamiset ja maksetut ennakot

| 11.6 | Sekalaiset erät |
| --- | --- |

11.6

Sekalaiset erät

| 12 | Tilikauden tappio |
| --- | --- |

12

Tilikauden tappio

| 1 | Liikkeessä olevat setelit (1) |
| --- | --- |

1

Liikkeessä olevat setelit (1)

| 2 | Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

2

Rahapoliittisiin operaatioihin liittyvät euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 2.1 | Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset) |
| --- | --- |

2.1

Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset)

| 2.2 | Talletusmahdollisuus |
| --- | --- |

2.2

Talletusmahdollisuus

| 2.3 | Määräaikaistalletukset |
| --- | --- |

2.3

Määräaikaistalletukset

| 2.4 | Käänteiset hienosäätöoperaatiot |
| --- | --- |

2.4

Käänteiset hienosäätöoperaatiot

| 2.5 | Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset |
| --- | --- |

2.5

Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset

| 3 | Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille |
| --- | --- |

3

Muut euromääräiset velat euroalueen luottolaitoksille

| 4 | Liikkeeseen lasketut velkasitoumukset |
| --- | --- |

4

Liikkeeseen lasketut velkasitoumukset

| 5 | Euromääräiset velat muille euroalueella oleville |
| --- | --- |

5

Euromääräiset velat muille euroalueella oleville

| 5.1 | Julkisyhteisöt |
| --- | --- |

5.1

Julkisyhteisöt

| 5.2 | Muut |
| --- | --- |

5.2

Muut

| 6 | Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

6

Euromääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 7 | Valuuttamääräiset velat euroalueelle |
| --- | --- |

7

Valuuttamääräiset velat euroalueelle

| 8 | Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle |
| --- | --- |

8

Valuuttamääräiset velat euroalueen ulkopuolelle

| 8.1 | Talletukset ja muut velat |
| --- | --- |

8.1

Talletukset ja muut velat

| 8.2 | ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat |
| --- | --- |

8.2

ERM II:n luottojärjestelyihin perustuvat velat

| 9 | IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä |
| --- | --- |

9

IMF:n myöntämien erityisten nosto-oikeuksien vastaerä

| 10 | Eurojärjestelmän sisäiset velat |
| --- | --- |

10

Eurojärjestelmän sisäiset velat

| 10.1 | Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat |
| --- | --- |

10.1

Valuuttavarantojen siirtoja vastaavat velat

| 10.2 | EKP:n velkasitoumusten liikkeeseenlaskuun liittyvät velat |
| --- | --- |

10.2

EKP:n velkasitoumusten liikkeeseenlaskuun liittyvät velat

| 10.3 | Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmän sisällä liittyvät nettovelat |
| --- | --- |

10.3

Euroseteleiden kohdistamiseen eurojärjestelmän sisällä liittyvät nettovelat

| 10.4 | Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto) |
| --- | --- |

10.4

Muut velat eurojärjestelmän sisällä (netto)

| 11 | Selvitettävänä olevat erät |
| --- | --- |

11

Selvitettävänä olevat erät

| 12 | Muut |
| --- | --- |

12

Muut

| 12.1 | Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot |
| --- | --- |

12.1

Taseen ulkopuolisten erien arvostuserot

| 12.2 | Siirtovelat ja saadut ennakot |
| --- | --- |

12.2

Siirtovelat ja saadut ennakot

| 12.3 | Sekalaiset erät |
| --- | --- |

12.3

Sekalaiset erät

| 13 | Varaukset |
| --- | --- |

13

Varaukset

| 14 | Arvonmuutostilit |
| --- | --- |

14

Arvonmuutostilit

| 15 | Pääoma ja rahastot |
| --- | --- |

15

Pääoma ja rahastot

| 15.1 | Pääoma |
| --- | --- |

15.1

Pääoma

| 15.2 | Rahastot |
| --- | --- |

15.2

Rahastot

| 16 | Tilikauden voitto |
| --- | --- |

16

Tilikauden voitto

Vastaavaa yhtensä

Vastattavaa yhteensä

Standardisoitava erä, ks. näiden suuntaviivojen johdanto-osan 5 kappale.

---

(1)  Standardisoitava erä, ks. näiden suuntaviivojen johdanto-osan 5 kappale.

(2)  Liikkeessä olevia euroseteleitä, euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmän sisällä johtuville eurojärjestelmän sisäisille nettomääräisille saamisille/veloille suoritettavaa korkoa sekä rahoitustuloa koskevat julkaistavat tiedot tulisi yhdenmukaistaa kansallisten keskuspankkien vuosittain julkaistavissa tilinpäätöksissä. Yhdenmukaistettavat erät on merkitty tähdellä liitteissä IV, VIII ja IX.

(3)  Keskuspankit voivat vaihtoehtoisesti julkaista täsmälliset tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.

(4)  Taulukko ”vastaavaa” voidaan julkaista myös taulukon ”vastattavaa” yläpuolella.

---

LIITE IX

Keskuspankin julkaistava tuloslaskelma
   (2)
   (3)

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Tuloslaskelma 31. joulukuuta XX päättyvälle tilikaudelle | Tilikausi | Edellinen tilikausi |
| 1.1 | Korkotuotot
   (1) |

(miljoonaa euroa)

Tuloslaskelma 31. joulukuuta XX päättyvälle tilikaudelle

Tilikausi

Edellinen tilikausi

1.1

| 1.2 | Korkomenot
   (1) |
| --- | --- |

1.2

| 1 | Korkokate |
| --- | --- |

1

Korkokate

| 2.1 | Rahoitustoiminnan realisoituneet voitot/tappiot |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Rahoitusvarojen ja valuuttapositioiden arvonalennukset |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Siirto varauksista/varauksiin valuuttakurssi-, korko- ja luottoriskiä sekä kullan hintariskiä varten |
| --- | --- |

2.3

| 2 | Rahoituskate |
| --- | --- |

2

Rahoituskate

| 3.1 | Tuotot palkkioista ja maksuista |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kulut palkkioista ja maksuista |
| --- | --- |

3.2

| 3 | Maksukate |
| --- | --- |

3

Maksukate

| 4 | Tuotot kantaosakkeista ja voitto-osuuksista (1) |
| --- | --- |

4

Tuotot kantaosakkeista ja voitto-osuuksista (1)

| 5 | Rahoitustulon netto-osuus (1) |
| --- | --- |

5

Rahoitustulon netto-osuus (1)

| 6 | Muut tuotot |
| --- | --- |

6

Muut tuotot

Tuotot yhteensä

| 7 | Henkilöstökulut (5) |
| --- | --- |

7

Henkilöstökulut (5)

| 8 | Toimintakulut (5) |
| --- | --- |

8

Toimintakulut (5)

| 9 | Poistot aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä |
| --- | --- |

9

Poistot aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä

| 10 | Ulkoistettu setelinvalmistus (6) |
| --- | --- |

10

Ulkoistettu setelinvalmistus (6)

| 11 | Muut kulut |
| --- | --- |

11

Muut kulut

| 12 | Tuloverot ja muut valtion edellyttämät maksut tuloista |
| --- | --- |

12

Tuloverot ja muut valtion edellyttämät maksut tuloista

Tilikauden tappio/voitto

---

(1)  Standardisoitava erä, ks. näiden suuntaviivojen johdanto-osan 5 kappale.

(2)  EKP:n tuloslaskelman kaava on hieman erilainen. Ks. 10 päätöksen EKP/2010/21 liite III.

(3)  Liikkeessä olevia euroseteleitä, euroseteleiden kohdistamisesta eurojärjestelmän sisällä johtuville eurojärjestelmän sisäisille nettomääräisille saamisille/veloille suoritettavaa korkoa sekä rahoitustuloa koskevat julkaistavat tiedot tulisi yhdenmukaistaa kansallisten keskuspankkien vuosittain julkaistavissa tilinpäätöksissä. Yhdenmukaistettavat erät on merkitty tähdellä liitteissä IV, VIII ja IX.

(4)  Keskuspankit voivat vaihtoehtoisesti julkaista täsmälliset tai eri tavalla pyöristetyt euromääräiset summat.

(5)  Hallinnolliset järjestelyt mukaan luettuina.

(6)  Siinä tapauksessa, että setelinvalmistus on ulkoistettu (maksettavat ulkopuolisille yhtiöille, jotka huolehtivat setelien valmistuksesta keskuspankkien puolesta). On suositeltavaa, että kansallisten setelien ja eurosetelien liikkeeseenlaskuun liittyvät kulut kirjataan tuloslaskelmaan silloin kun ne laskutetaan tai ne ovat muutoin aiheutuneet.

---

LIITE X

Kumotut suuntaviivat ja luettelo muutoksista

| Suuntaviivat EKP/2006/16 | EUVL L 348, 11.12.2006, s. 1. |
| --- | --- |
| Suuntaviivat EKP/2007/20 | EUVL L 42, 16.2.2008, s. 85. |
| Suuntaviivat EKP/2008/21 | EUVL L 36, 5.2.2009, s. 46. |
| Suuntaviivat EKP/2009/18 | EUVL L 202, 4.8.2009, s. 65. |
| Suuntaviivat EKP/2009/28 | EUVL L 348, 29.12.2009, s. 75. |

Suuntaviivat EKP/2006/16

EUVL L 348, 11.12.2006, s. 1.

Suuntaviivat EKP/2007/20

EUVL L 42, 16.2.2008, s. 85.

Suuntaviivat EKP/2008/21

EUVL L 36, 5.2.2009, s. 46.

Suuntaviivat EKP/2009/18

EUVL L 202, 4.8.2009, s. 65.

Suuntaviivat EKP/2009/28

EUVL L 348, 29.12.2009, s. 75.

---

LIITE XI

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Suuntaviivat EKP/2006/16 | Nämä suuntaviivat |
| --- | --- |
| — | Artikla 10 |
| Artikla 9a | Artikla 11 |
| Artikla 10 | Artikla 12 |
| Artikla 11 | Artikla 13 |
| Artikla 12 | Artikla 14 |
| Artikla 13 | Artikla 15 |
| Artikla 14 | Artikla 16 |
| Artikla 15 | Artikla 17 |
| Artikla 16 | Artikla 18 |
| Artikla 17 | Artikla 19 |
| Artikla 18 | Artikla 20 |
| Artikla 19 | Artikla 21 |
| Artikla 20 | Artikla 22 |
| Artikla 21 | Artikla 23 |
| Artikla 22 | Artikla 24 |
| Artikla 23 | Artikla 25 |
| Artikla 24 | Artikla 26 |
| Artikla 25 | Artikla 27 |
| Artikla 26 | Artikla 28 |
| Artikla 27 | Artikla 29 |

Suuntaviivat EKP/2006/16

Nämä suuntaviivat

—

Artikla 10

Artikla 9a

Artikla 11

Artikla 10

Artikla 12

Artikla 11

Artikla 13

Artikla 12

Artikla 14

Artikla 13

Artikla 15

Artikla 14

Artikla 16

Artikla 15

Artikla 17

Artikla 16

Artikla 18

Artikla 17

Artikla 19

Artikla 18

Artikla 20

Artikla 19

Artikla 21

Artikla 20

Artikla 22

Artikla 21

Artikla 23

Artikla 22

Artikla 24

Artikla 23

Artikla 25

Artikla 24

Artikla 26

Artikla 25

Artikla 27

Artikla 26

Artikla 28

Artikla 27

Artikla 29

---