# Az Európai Unió L 84/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.084.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 84 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. március 30. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.084.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 84

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. március 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 66. előírása – Egységes rendelkezések a nagy személyszállító járműveknek a felépítményük szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról | 1 |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 75. számú előírása – Egységes rendelkezések motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok gumiabroncsainak jóváhagyásáról | 46 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 66. előírása – Egységes rendelkezések a nagy személyszállító járműveknek a felépítményük szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról

1

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 75. számú előírása – Egységes rendelkezések motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok gumiabroncsainak jóváhagyásáról

46

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 30.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 84/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 66. előírása – Egységes rendelkezések a nagy személyszállító járműveknek a felépítményük szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

02. módosítássorozat – hatálybalépés időpontja: 2010. augusztus 19.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kifejezések és fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Általános specifikációk és követelmények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Járműtípus módosítása és a jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

6.

| 7. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

7.

| 8. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

8.

| 9. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

9.

| 10. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet | Értesítés járműtípusnak a felépítménye szilárdsága szempontjából történő jóváhagyásáról a 66. előírás szerint |
| --- | --- |

1. melléklet

| 2. melléklet | A jóváhagyási jel elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet

| 3. melléklet | A jármű tömegközéppontjának meghatározása |
| --- | --- |

3. melléklet

| 4. melléklet | A felépítmény szerkezeti leírásának szempontjai |
| --- | --- |

4. melléklet

| 5. melléklet | Borításos vizsgálat mint alapvető jóváhagyási módszer |
| --- | --- |

5. melléklet

| 6. melléklet | Karosszériarészeken végzett borításos vizsgálat mint egyenértékű jóváhagyási módszer |
| --- | --- |

6. melléklet

| 7. melléklet | Karosszériarész kvázistatikus terheléses vizsgálata mint egyenértékű jóváhagyási módszer |
| --- | --- |

7. melléklet

| Függelék – | A tömegközéppont függőleges mozgásának meghatározása borítás alatt |
| --- | --- |

Függelék –

| 8. melléklet | Alkatrészek vizsgálatán alapuló kvázistatikus számítás mint egyenértékű jóváhagyási módszer |
| --- | --- |

8. melléklet

| Függelék – | Képlékeny csuklók jellemzői |
| --- | --- |

Függelék –

| 9. melléklet | Teljes járművön történő borításos vizsgálat számítógépes szimulációja mint egyenértékű jóváhagyási módszer |
| --- | --- |

9. melléklet

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

| 1.1. | Ez az előírás a 16-nál több utas szállítására alkalmas, M2 vagy M3 kategóriájú, a II. vagy III. osztályba vagy a B osztályba tartozó egyszintes merev vagy csuklós járművekre érvényes (1). |
| --- | --- |

1.1.

Ez az előírás a 16-nál több utas szállítására alkalmas, M2 vagy M3 kategóriájú, a II. vagy III. osztályba vagy a B osztályba tartozó egyszintes merev vagy csuklós járművekre érvényes (1).

| 1.2. | A gyártó kérésére az előírás minden más, az 1.1. szakaszban nem szereplő, M2 vagy M3 kategóriájú járműre is alkalmazható. |
| --- | --- |

1.2.

A gyártó kérésére az előírás minden más, az 1.1. szakaszban nem szereplő, M2 vagy M3 kategóriájú járműre is alkalmazható.

2.   KIFEJEZÉSEK ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

| 2.1. | Mértékegységek
  A mértékegységek az alábbiak:
  Méret és távolság: méter (m) vagy milliméter (mm)
  Tömeg vagy terhelés: kilogramm (kg)
  Erő (és súly): newton (N)
  Nyomaték: newtonméter (Nm)
  Energia: joule (J)
  Gravitációs állandó: 9,81 (m/s2) |
| --- | --- |

2.1.

Mértékegységek

A mértékegységek az alábbiak:

Méret és távolság: méter (m) vagy milliméter (mm)

Tömeg vagy terhelés: kilogramm (kg)

Erő (és súly): newton (N)

Nyomaték: newtonméter (Nm)

Energia: joule (J)

Gravitációs állandó: 9,81 (m/s2)

| 2.2. | „jármű”: autóbusz, amelyet személyszállításra terveztek és szereltek fel. A járműtípus egyedi képviselője a jármű. |
| --- | --- |

2.2.

„jármű”: autóbusz, amelyet személyszállításra terveztek és szereltek fel. A járműtípus egyedi képviselője a jármű.

| 2.3. | „járműtípus”: járműkategória, amelyben a járművek azonos műszaki tervezési jellemzőkkel, fő méretekkel és szerkezeti elrendezéssel készülnek. A járműtípust a jármű gyártója határozza meg. |
| --- | --- |

2.3.

„járműtípus”: járműkategória, amelyben a járművek azonos műszaki tervezési jellemzőkkel, fő méretekkel és szerkezeti elrendezéssel készülnek. A járműtípust a jármű gyártója határozza meg.

| 2.4. | „járműtípusok csoportja”: azon – akár a jövőben megvalósuló, akár már létező – járműtípusok, amelyek ezen előírás értelmében a legkedvezőtlenebb esetre vonatkozó jóváhagyás hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

2.4.

„járműtípusok csoportja”: azon – akár a jövőben megvalósuló, akár már létező – járműtípusok, amelyek ezen előírás értelmében a legkedvezőtlenebb esetre vonatkozó jóváhagyás hatálya alá tartoznak.

| 2.5. | „emeletes jármű”: olyan jármű, amelyben az utasok rendelkezésére álló terület – legalább részben – két egymás feletti szinten van kialakítva, és a felső szinten nem alakítanak ki állóhelyeket az utasok számára. |
| --- | --- |

2.5.

„emeletes jármű”: olyan jármű, amelyben az utasok rendelkezésére álló terület – legalább részben – két egymás feletti szinten van kialakítva, és a felső szinten nem alakítanak ki állóhelyeket az utasok számára.

| 2.6. | „legkedvezőtlenebb eset”: a járműtípusok valamely csoportjába tartozó azon járműtípus, amely a legkisebb valószínűséggel felel meg az ezen előírásban a felépítmény szilárdságával szemben támasztott követelményeknek. A legkedvezőtlenebb eset megállapításához szükséges három követelmény: szerkezeti szilárdság, referencia energia és a túlélési tér. |
| --- | --- |

2.6.

„legkedvezőtlenebb eset”: a járműtípusok valamely csoportjába tartozó azon járműtípus, amely a legkisebb valószínűséggel felel meg az ezen előírásban a felépítmény szilárdságával szemben támasztott követelményeknek. A legkedvezőtlenebb eset megállapításához szükséges három követelmény: szerkezeti szilárdság, referencia energia és a túlélési tér.

| 2.7. | „járműtípus jóváhagyása”: az a hivatalos eljárás, amelyben a járműtípust ellenőrzik és vizsgálják, hogy megfelel-e az ezen előírásban meghatározott minden követelménynek. |
| --- | --- |

2.7.

„járműtípus jóváhagyása”: az a hivatalos eljárás, amelyben a járműtípust ellenőrzik és vizsgálják, hogy megfelel-e az ezen előírásban meghatározott minden követelménynek.

| 2.8. | „jóváhagyás kiterjesztése”: az a hivatalos eljárás, amelyben a módosított járműtípust egy már korábban jóváhagyott járműtípusra való hivatkozással hagyják jóvá, a szerkezet, a helyzeti energia és a túlélési tér összehasonlításával. |
| --- | --- |

2.8.

„jóváhagyás kiterjesztése”: az a hivatalos eljárás, amelyben a módosított járműtípust egy már korábban jóváhagyott járműtípusra való hivatkozással hagyják jóvá, a szerkezet, a helyzeti energia és a túlélési tér összehasonlításával.

| 2.9. | „csuklós jármű”: két vagy több olyan merev részből álló jármű, amelyek egymáshoz képest csuklósan mozognak, és az egyes járműrészek utastere összekapcsolódik, így az utasok szabadon mozoghatnak egyikből a másikba; a merev részek tartósan kapcsolódnak össze, ezért rendes körülmények között csak műhelyben megtalálható eszközökkel választhatók el egymástól. |
| --- | --- |

2.9.

„csuklós jármű”: két vagy több olyan merev részből álló jármű, amelyek egymáshoz képest csuklósan mozognak, és az egyes járműrészek utastere összekapcsolódik, így az utasok szabadon mozoghatnak egyikből a másikba; a merev részek tartósan kapcsolódnak össze, ezért rendes körülmények között csak műhelyben megtalálható eszközökkel választhatók el egymástól.

| 2.10. | „utastér”: utasok általi használatra szánt tér, kivéve minden olyan rögzített berendezés által elfoglalt helyet, mint a kiszolgálópult, konyha vagy az illemhely. |
| --- | --- |

2.10.

„utastér”: utasok általi használatra szánt tér, kivéve minden olyan rögzített berendezés által elfoglalt helyet, mint a kiszolgálópult, konyha vagy az illemhely.

| 2.11. | „vezetőtér”: a vezető kizárólagos használatára fenntartott tér, amelyben a vezetőülés, a kormánykerék, a kezelőelemek, a műszerek és a vezetéshez szükséges egyéb berendezések találhatók. |
| --- | --- |

2.11.

„vezetőtér”: a vezető kizárólagos használatára fenntartott tér, amelyben a vezetőülés, a kormánykerék, a kezelőelemek, a műszerek és a vezetéshez szükséges egyéb berendezések találhatók.

| 2.12. | „utasbiztonsági berendezés”: felborulás esetén az utast, a vezetőt vagy a személyzetet üléshez rögzítő szerkezet. |
| --- | --- |

2.12.

„utasbiztonsági berendezés”: felborulás esetén az utast, a vezetőt vagy a személyzetet üléshez rögzítő szerkezet.

| 2.13. | „függőleges hosszirányú középsík” (VLCP): az első nyomtáv és a hátsó nyomtáv középpontján átmenő függőleges sík. |
| --- | --- |

2.13.

„függőleges hosszirányú középsík” (VLCP): az első nyomtáv és a hátsó nyomtáv középpontján átmenő függőleges sík.

| 2.14. | „túlélési tér”: az utasok, a személyzet és a vezető teréből – borulásos baleset esetén – az utasok, a személyzet és a vezető jobb túlélési esélyének érdekében fenntartandó tér. |
| --- | --- |

2.14.

„túlélési tér”: az utasok, a személyzet és a vezető teréből – borulásos baleset esetén – az utasok, a személyzet és a vezető jobb túlélési esélyének érdekében fenntartandó tér.

| 2.15. | „menetkész saját tömeg” (Mk): a jármű tömege üzemkész állapotban, utasok és terhelés nélkül, de a vezetőre számított 75 kg tömeget, valamint a tüzelőanyag-tartályt a gyártó által meghatározott térfogat 90 százalékáig megtöltve, hűtőfolyadékot, kenőanyagokat, szerszámokat és – adott esetben – a pótkereket hozzávéve. |
| --- | --- |

2.15.

„menetkész saját tömeg” (Mk): a jármű tömege üzemkész állapotban, utasok és terhelés nélkül, de a vezetőre számított 75 kg tömeget, valamint a tüzelőanyag-tartályt a gyártó által meghatározott térfogat 90 százalékáig megtöltve, hűtőfolyadékot, kenőanyagokat, szerszámokat és – adott esetben – a pótkereket hozzávéve.

| 2.16. | „teljes utastömeg (Mm)”: minden olyan utas és személyzet együttes tömege, akik utasbiztonsági berendezéssel ellátott ülésen ülnek. |
| --- | --- |

2.16.

„teljes utastömeg (Mm)”: minden olyan utas és személyzet együttes tömege, akik utasbiztonsági berendezéssel ellátott ülésen ülnek.

| 2.17. | „jármű tényleges össztömege (Mt)” a jármű menetkész saját tömegének (Mk), valamint a teljes utastömeg (Mm) azon részének (k = 0,5) összege, amely a járműhöz mereven csatoltnak minősül. |
| --- | --- |

2.17.

„jármű tényleges össztömege (Mt)” a jármű menetkész saját tömegének (Mk), valamint a teljes utastömeg (Mm) azon részének (k = 0,5) összege, amely a járműhöz mereven csatoltnak minősül.

| 2.18. | „egyedi utastömeg” (Mmi): egy bennülő utas tömege. Ennek értéke 68 kg. |
| --- | --- |

2.18.

„egyedi utastömeg” (Mmi): egy bennülő utas tömege. Ennek értéke 68 kg.

| 2.19. | „referencia energia” (ER): a jóváhagyásra kerülő jármű helyzeti energiája, amelyet az árok vízszintes alsó szintjéhez képest mérnek a borulási folyamat kezdeti, instabil helyzetében. |
| --- | --- |

2.19.

„referencia energia” (ER): a jóváhagyásra kerülő jármű helyzeti energiája, amelyet az árok vízszintes alsó szintjéhez képest mérnek a borulási folyamat kezdeti, instabil helyzetében.

| 2.20. | „borításos vizsgálat teljes járművön”: a teljes, eredeti méretű jármű vizsgálata, mely során a felépítmény szükséges szilárdságát ellenőrzik. |
| --- | --- |

2.20.

„borításos vizsgálat teljes járművön”: a teljes, eredeti méretű jármű vizsgálata, mely során a felépítmény szükséges szilárdságát ellenőrzik.

| 2.21. | „billentő pad”: műszaki berendezés, billentő állványból, árokból, valamint betonaljból álló szerkezet, amelyet a teljes jármű vagy karosszériarész borításos vizsgálatánál használnak. |
| --- | --- |

2.21.

„billentő pad”: műszaki berendezés, billentő állványból, árokból, valamint betonaljból álló szerkezet, amelyet a teljes jármű vagy karosszériarész borításos vizsgálatánál használnak.

| 2.22. | „billentő állvány”: vízszintes tengely körül forgatható merev sík, amely a teljes jármű vagy karosszériarész átbillentésére szolgál. |
| --- | --- |

2.22.

„billentő állvány”: vízszintes tengely körül forgatható merev sík, amely a teljes jármű vagy karosszériarész átbillentésére szolgál.

| 2.23. | „karosszéria”: a jármű teljes szerkezete menetkész állapotban, minden olyan szerkezeti elemmel, amely az utasteret, a vezetőteret, a csomagteret és a műszaki egységek, illetve alkatrészek számára kialakított helyet alkotja. |
| --- | --- |

2.23.

„karosszéria”: a jármű teljes szerkezete menetkész állapotban, minden olyan szerkezeti elemmel, amely az utasteret, a vezetőteret, a csomagteret és a műszaki egységek, illetve alkatrészek számára kialakított helyet alkotja.

| 2.24. | „vázszerkezet”: a karosszéria gyártója által meghatározott teherviselő elemek összessége, amelyek azon összefüggő részeket és elemeket tartalmazzák, amelyek hozzájárulnak a karosszéria szilárdságához és energiaelnyelő képességéhez, és megóvják a túlélési teret a borításos vizsgálat során. |
| --- | --- |

2.24.

„vázszerkezet”: a karosszéria gyártója által meghatározott teherviselő elemek összessége, amelyek azon összefüggő részeket és elemeket tartalmazzák, amelyek hozzájárulnak a karosszéria szilárdságához és energiaelnyelő képességéhez, és megóvják a túlélési teret a borításos vizsgálat során.

| 2.25. | „szegmens”: a felépítmény szerkezeti része, amely zárt keretet képez olyan két sík között, amelyek merőlegesek a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára. A szegmens egy ablak- (vagy ajtó-) oszlopot tartalmaz a jármű mindegyik oldalán, továbbá oldalfalelemeket, a tetőszerkezet egy részét, valamint a padlószerkezet és a padló alatti szerkezet egy részét. |
| --- | --- |

2.25.

„szegmens”: a felépítmény szerkezeti része, amely zárt keretet képez olyan két sík között, amelyek merőlegesek a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára. A szegmens egy ablak- (vagy ajtó-) oszlopot tartalmaz a jármű mindegyik oldalán, továbbá oldalfalelemeket, a tetőszerkezet egy részét, valamint a padlószerkezet és a padló alatti szerkezet egy részét.

| 2.26. | „karosszériarész”: szerkezeti egység, amely a jóváhagyási vizsgálat során a felépítmény egy részét képviseli. A karosszériarész legalább két szegmenst tartalmaz, amelyek között a kapcsolatot a jellemző összekötő elemek biztosítják (oldal, tető és padló alatti rész). |
| --- | --- |

2.26.

„karosszériarész”: szerkezeti egység, amely a jóváhagyási vizsgálat során a felépítmény egy részét képviseli. A karosszériarész legalább két szegmenst tartalmaz, amelyek között a kapcsolatot a jellemző összekötő elemek biztosítják (oldal, tető és padló alatti rész).

| 2.27. | „eredeti karosszériarész”: olyan karosszériarész, amely két vagy több, pontosan azonos alakú és egymáshoz viszonyított helyzetű szegmensből áll úgy, ahogy az a valóságos járművön látható. A szegmensek között az összekötő elemeket pontosan úgy rendezik el, mint a valóságos járművön. |
| --- | --- |

2.27.

„eredeti karosszériarész”: olyan karosszériarész, amely két vagy több, pontosan azonos alakú és egymáshoz viszonyított helyzetű szegmensből áll úgy, ahogy az a valóságos járművön látható. A szegmensek között az összekötő elemeket pontosan úgy rendezik el, mint a valóságos járművön.

| 2.28. | „mesterséges karosszériarész”: két vagy több, nem ugyanabban a helyzetben és egymástól nem ugyanolyan távolságra lévő szegmensből álló karosszériarész, mint a valóságos járművön. Nem szükséges, hogy a szegmensek között az összekötő elemek pontosan olyanok legyenek, mint az eredeti karosszériában, de azokkal szerkezetileg egyenértékűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

2.28.

„mesterséges karosszériarész”: két vagy több, nem ugyanabban a helyzetben és egymástól nem ugyanolyan távolságra lévő szegmensből álló karosszériarész, mint a valóságos járművön. Nem szükséges, hogy a szegmensek között az összekötő elemek pontosan olyanok legyenek, mint az eredeti karosszériában, de azokkal szerkezetileg egyenértékűeknek kell lenniük.

| 2.29. | „merev rész”: olyan szerkezeti rész vagy elem, amely a borításos vizsgálat során nem mutat jelentős alakváltozást és energiaelnyelést. |
| --- | --- |

2.29.

„merev rész”: olyan szerkezeti rész vagy elem, amely a borításos vizsgálat során nem mutat jelentős alakváltozást és energiaelnyelést.

| 2.30. | „képlékeny zóna” (plastic zone, PZ): a felépítmény külön, mértanilag lehatárolt része, amelyben a dinamikus ütközési erők hatására:






  — | nagymértékű képlékeny alakváltozás jön létre, |
| --- | --- | --- |

2.30.

„képlékeny zóna” (plastic zone, PZ): a felépítmény külön, mértanilag lehatárolt része, amelyben a dinamikus ütközési erők hatására:

—

nagymértékű képlékeny alakváltozás jön létre,

| — | az eredeti alak (keresztmetszet, hosszúság vagy más mértani kialakítás) lényegesen torzul, |
| --- | --- |

—

az eredeti alak (keresztmetszet, hosszúság vagy más mértani kialakítás) lényegesen torzul,

| — | a helyi alakváltozás következtében csökken a stabilitás, |
| --- | --- |

—

a helyi alakváltozás következtében csökken a stabilitás,

| — | az alakváltozás következtében mozgási energia nyelődik el. |
| --- | --- |

—

az alakváltozás következtében mozgási energia nyelődik el.

| 2.31. | „képlékeny csukló” (plastic hinge, PH): olyan egyszerű képlékeny zóna, amely rúd formájú elemen képződik (egyetlen cső, ablakoszlop stb.). |
| --- | --- |

2.31.

„képlékeny csukló” (plastic hinge, PH): olyan egyszerű képlékeny zóna, amely rúd formájú elemen képződik (egyetlen cső, ablakoszlop stb.).

| 2.32. | „tetőöv”: a karosszéria szerkezeti része az oldalablakok felett, beleértve a tetőszerkezethez vezető átmeneti ívet is. A borításos vizsgálatban a tetőöv (emeletes busz esetében az emelet tetőöve) ütközik először a talajhoz |
| --- | --- |

2.32.

„tetőöv”: a karosszéria szerkezeti része az oldalablakok felett, beleértve a tetőszerkezethez vezető átmeneti ívet is. A borításos vizsgálatban a tetőöv (emeletes busz esetében az emelet tetőöve) ütközik először a talajhoz

| 2.33. | „ablaköv”: a karosszéria hosszirányú szerkezeti része az oldalablakok alatt. A borításos vizsgálatban az ablaköv (emeletes busz esetében az emelet padlóöve) lehet a második terület, amely a talajjal érintkezik a jármű keresztmetszetének kezdeti alakváltozása után. |
| --- | --- |

2.33.

„ablaköv”: a karosszéria hosszirányú szerkezeti része az oldalablakok alatt. A borításos vizsgálatban az ablaköv (emeletes busz esetében az emelet padlóöve) lehet a második terület, amely a talajjal érintkezik a jármű keresztmetszetének kezdeti alakváltozása után.

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 3.1. | Valamely járműtípusnak a felépítmény szilárdsága tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a jármű gyártója vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be a jóváhagyó hatósághoz. |
| --- | --- |

3.1.

Valamely járműtípusnak a felépítmény szilárdsága tekintetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a jármű gyártója vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be a jóváhagyó hatósághoz.

| 3.2. | A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:






  3.2.1. | a járműtípus vagy járműtípuscsoport fő azonosító adatai és paraméterei;






  3.2.1.1. | a járműtípus, a karosszéria és a belső elrendezés általános elrendezési rajzai a fő méretekkel. Az utasbiztonsági berendezéssel rendelkező üléseket világosan jelezni kell, és helyzetüket a járműben pontosan meg kell adni; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

A kérelemhez három példányban csatolni kell az alábbi dokumentumokat, és meg kell adni a következő adatokat:

3.2.1.

a járműtípus vagy járműtípuscsoport fő azonosító adatai és paraméterei;

3.2.1.1.

a járműtípus, a karosszéria és a belső elrendezés általános elrendezési rajzai a fő méretekkel. Az utasbiztonsági berendezéssel rendelkező üléseket világosan jelezni kell, és helyzetüket a járműben pontosan meg kell adni;

| 3.2.1.2. | a jármű menetkész saját tömege, valamint a hozzá tartozó tengelyterhelések; |
| --- | --- |

3.2.1.2.

a jármű menetkész saját tömege, valamint a hozzá tartozó tengelyterhelések;

| 3.2.1.3. | a terheletlen jármű tömegközéppontjának pontos helyzete a mérési jegyzőkönyvvel együtt. A tömegközéppont meghatározásához és számításához a 3. mellékletben leírt módszert kell alkalmazni; |
| --- | --- |

3.2.1.3.

a terheletlen jármű tömegközéppontjának pontos helyzete a mérési jegyzőkönyvvel együtt. A tömegközéppont meghatározásához és számításához a 3. mellékletben leírt módszert kell alkalmazni;

| 3.2.1.4. | A jármű tényleges össztömege és a hozzá tartozó tengelyterhelések. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

A jármű tényleges össztömege és a hozzá tartozó tengelyterhelések.

| 3.2.1.5. | A jármű tényleges össztömege szerinti tömegközéppontjának pontos helyzete a mérési jegyzőkönyvvel együtt. A tömegközéppont meghatározásához és számításához a 3. mellékletben leírt módszert kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

A jármű tényleges össztömege szerinti tömegközéppontjának pontos helyzete a mérési jegyzőkönyvvel együtt. A tömegközéppont meghatározásához és számításához a 3. mellékletben leírt módszert kell alkalmazni.

| 3.2.2. | Járműtípusok csoportjában a legkedvezőtlenebb eset kritériumának értékeléséhez szükséges adatok és információk:






  3.2.2.1. | a borításos vizsgálat kezdetén (lásd 3. ábra) az ER referencia energia, amely a jármű M tömegének, a g gravitációs állandónak és a jármű instabil egyensúlyi helyzetében a tömegközéppont h1 magasságának a szorzata:

  ahol:







  M | = | Mk, azaz a jármű menetkész saját tömege, ha nincs benne utasbiztonsági berendezés, vagy
  Mt, azaz a jármű tényleges össztömege, ha utasbiztonsági berendezéssel szerelték fel, és |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mt | = | Mk + k * Mm, ahol k = 0,5 és Mm a bekötött utasok teljes tömege (lásd 2.16. szakasz). |
| h0 | = | a jármű tömegközéppontjának magassága (méterben) a kiválasztott tömeg (M) esetében |
| t | = | a jármű tömegközéppontjának a hosszirányú függőleges középsíktól mért merőleges távolsága (méterben) |
| B | = | a jármű borulási vizsgálat alatti forgási tengelyének a hosszirányú függőleges középsíktól mért merőleges távolsága (méterben) |
| g | = | gravitációs állandó |
| h1 | = | a jármű tömegközéppontjának magassága (méterben) a kezdeti, instabil helyzetben; az árok vízszintes alsó síkjához képest |

3.2.2.

Járműtípusok csoportjában a legkedvezőtlenebb eset kritériumának értékeléséhez szükséges adatok és információk:

3.2.2.1.

a borításos vizsgálat kezdetén (lásd 3. ábra) az ER referencia energia, amely a jármű M tömegének, a g gravitációs állandónak és a jármű instabil egyensúlyi helyzetében a tömegközéppont h1 magasságának a szorzata:

ahol:

M

=

Mk, azaz a jármű menetkész saját tömege, ha nincs benne utasbiztonsági berendezés, vagy

Mt, azaz a jármű tényleges össztömege, ha utasbiztonsági berendezéssel szerelték fel, és

Mt

=

Mk + k * Mm, ahol k = 0,5 és Mm a bekötött utasok teljes tömege (lásd 2.16. szakasz).

h0

=

a jármű tömegközéppontjának magassága (méterben) a kiválasztott tömeg (M) esetében

t

=

a jármű tömegközéppontjának a hosszirányú függőleges középsíktól mért merőleges távolsága (méterben)

B

=

a jármű borulási vizsgálat alatti forgási tengelyének a hosszirányú függőleges középsíktól mért merőleges távolsága (méterben)

g

=

gravitációs állandó

h1

=

a jármű tömegközéppontjának magassága (méterben) a kezdeti, instabil helyzetben; az árok vízszintes alsó síkjához képest

| 3.2.2.2. | A járműtípus vagy járműtípusok csoportjának vázszerkezetére vonatkozó rajzok és részletes leírás a 4. melléklet szerint. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

A járműtípus vagy járműtípusok csoportjának vázszerkezetére vonatkozó rajzok és részletes leírás a 4. melléklet szerint.

| 3.2.2.3. | Az 5.2. szakasz szerinti túlélési tér részletes rajzai minden jóváhagyandó járműtípus esetében. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Az 5.2. szakasz szerinti túlélési tér részletes rajzai minden jóváhagyandó járműtípus esetében.

| 3.2.3. | További részletes dokumentáció, paraméterek, adatok az 5., 6., 7., 8. és 9. melléklet szerint, a gyártó által választott jóváhagyási vizsgálat módszerétől függően. |
| --- | --- |

3.2.3.

További részletes dokumentáció, paraméterek, adatok az 5., 6., 7., 8. és 9. melléklet szerint, a gyártó által választott jóváhagyási vizsgálat módszerétől függően.

| 3.2.4. | Csuklós jármű esetében ezeket az információkat külön kell megadni a járműtípus mindegyik részére vonatkozóan, kivéve a 3.2.1.1. szakaszt, amely a teljes járműre vonatkozik. |
| --- | --- |

3.2.4.

Csuklós jármű esetében ezeket az információkat külön kell megadni a járműtípus mindegyik részére vonatkozóan, kivéve a 3.2.1.1. szakaszt, amely a teljes járműre vonatkozik.

| 3.3. | A jóváhagyásra benyújtott járműtípusnak megfelelő járművet (vagy minden típusból egy járművet, ha a jóváhagyást járműtípusok csoportjára kérik) – a műszaki szolgálat kérésére – át kell adni a jármű menetkész saját tömege, tengelyterhelései, tömegközéppontjának helyzete és a jármű vázszerkezetének szilárdságára vonatkozó más adatok és információk ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

3.3.

A jóváhagyásra benyújtott járműtípusnak megfelelő járművet (vagy minden típusból egy járművet, ha a jóváhagyást járműtípusok csoportjára kérik) – a műszaki szolgálat kérésére – át kell adni a jármű menetkész saját tömege, tengelyterhelései, tömegközéppontjának helyzete és a jármű vázszerkezetének szilárdságára vonatkozó más adatok és információk ellenőrzése céljából.

| 3.4. | A gyártó által kiválasztott jóváhagyási vizsgálati módszer szerinti vizsgálat elvégzéséhez a műszaki szolgálat kérésére megfelelő próbadarabokat kell átadni. Ezeknek a próbadaraboknak a számát és kialakítását a műszaki szolgálattal egyeztetni kell. A már korábban megvizsgált próbadarabok esetében a vizsgálati jegyzőkönyveket be kell nyújtani. |
| --- | --- |

3.4.

A gyártó által kiválasztott jóváhagyási vizsgálati módszer szerinti vizsgálat elvégzéséhez a műszaki szolgálat kérésére megfelelő próbadarabokat kell átadni. Ezeknek a próbadaraboknak a számát és kialakítását a műszaki szolgálattal egyeztetni kell. A már korábban megvizsgált próbadarabok esetében a vizsgálati jegyzőkönyveket be kell nyújtani.

4.   JÓVÁHAGYÁS

| 4.1. | Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott járműtípus vagy járműtípuscsoport megfelel az alábbi 5. szakaszban foglalt követelményeknek, akkor e járműtípust jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

4.1.

Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott járműtípus vagy járműtípuscsoport megfelel az alábbi 5. szakaszban foglalt követelményeknek, akkor e járműtípust jóvá kell hagyni.

| 4.2. | Mindegyik jóváhagyott járműtípushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosítássorozat száma (jelenleg 02, amely a 02. módosítássorozatot jelöli). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több járműtípushoz. |
| --- | --- |

4.2.

Mindegyik jóváhagyott járműtípushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal legutóbb módosító módosítássorozat száma (jelenleg 02, amely a 02. módosítássorozatot jelöli). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több járműtípushoz.

| 4.3. | Egy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás elutasításáról vagy kiterjesztéséről értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket a megfelelő nyomtatványon (lásd 1. melléklet), amelyhez mellékelni kell a kérelmező által a jóváhagyáshoz benyújtott diagramokat és rajzokat, a kérelmező és a műszaki szolgálat megállapodása szerinti formátumban. A dokumentációnak A4 méretre (210 mm × 297 mm) összehajthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

4.3.

Egy járműtípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, a jóváhagyás elutasításáról vagy kiterjesztéséről értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket a megfelelő nyomtatványon (lásd 1. melléklet), amelyhez mellékelni kell a kérelmező által a jóváhagyáshoz benyújtott diagramokat és rajzokat, a kérelmező és a műszaki szolgálat megállapodása szerinti formátumban. A dokumentációnak A4 méretre (210 mm × 297 mm) összehajthatónak kell lennie.

| 4.4. | Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  4.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (2) |
| --- | --- | --- |

4.4.

Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma; (2)

| 4.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán. |
| --- | --- |

4.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

| 4.5. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

4.5.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 4.6. | A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.6.

A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

| 4.7. | Ezen előírás 2. mellékletében található példa a jóváhagyási jelre. |
| --- | --- |

4.7.

Ezen előírás 2. mellékletében található példa a jóváhagyási jelre.

5.   ÁLTALÁNOS SPECIFIKÁCIÓK ÉS KÖVETELMÉNYEK

5.1.   Követelmények

A jármű vázszerkezetének megfelelően szilárdnak kell lennie ahhoz, hogy a túlélési tér a teljes járművön elvégzett borításos vizsgálat alatt és után sértetlen maradjon, azaz:

| 5.1.1. | a vizsgálat megkezdésekor a túlélési tér részét nem képező részek (pl. oszlopok, biztonsági gyűrűk, poggyásztartók) egyike sem hatolhat be a túlélési térbe a vizsgálat során. Azon szerkezeti részeket, amelyek eredetileg a túlélési térben (pl. függőleges kapaszkodók, elválasztók, konyha, illemhely) helyezkednek el, a túlélési térbe történő behatolás értékelésekor figyelmen kívül kell hagyni; |
| --- | --- |

5.1.1.

a vizsgálat megkezdésekor a túlélési tér részét nem képező részek (pl. oszlopok, biztonsági gyűrűk, poggyásztartók) egyike sem hatolhat be a túlélési térbe a vizsgálat során. Azon szerkezeti részeket, amelyek eredetileg a túlélési térben (pl. függőleges kapaszkodók, elválasztók, konyha, illemhely) helyezkednek el, a túlélési térbe történő behatolás értékelésekor figyelmen kívül kell hagyni;

| 5.1.2. | a túlélési tér semmilyen része nem nyúlhat ki a deformálódott szerkezet körvonalából. A deformálódott szerkezet körvonalát sorban meg kell határozni minden szomszédos ablak- és/vagy ajtóoszlop között. Két deformálódott oszlop között a körvonal az oszlopok olyan belső körvonalpontjait összekötő egyenes vonalakkal meghatározott elméleti felület, amely pontok a borításos vizsgálat előtt a padlószint felett egyforma magasan voltak (lásd 1. ábra). |
| --- | --- |

5.1.2.

a túlélési tér semmilyen része nem nyúlhat ki a deformálódott szerkezet körvonalából. A deformálódott szerkezet körvonalát sorban meg kell határozni minden szomszédos ablak- és/vagy ajtóoszlop között. Két deformálódott oszlop között a körvonal az oszlopok olyan belső körvonalpontjait összekötő egyenes vonalakkal meghatározott elméleti felület, amely pontok a borításos vizsgálat előtt a padlószint felett egyforma magasan voltak (lásd 1. ábra).

1.   ábra

A deformálódott szerkezet körvonalának meghatározása

Image

5.2.   Túlélési tér

A jármű túlélési terének befoglaló testét úgy kapjuk meg, hogy a járműben meghatározunk egy függőleges keresztirányú síkot, amely a 2/a és 2/b) ábrákon ismertetett perifériával rendelkezik, és ezt a síkot a jármű hosszanti irányában mozgatjuk (lásd 2/b ábra) a következő módon:

| 5.2.1. | Az SR pont a mindenkori előre vagy hátra néző külső ülés (vagy feltételezett ülőhely) háttámláján helyezkedik el, 500 mm-re az ülés alatti padló felett, 150 mm-re az oldalfal belső felületétől. Nem kell figyelembe venni a kerékdobokat és a padlómagasság egyéb változásait. Ezek a méretek a befelé néző ülésekre is vonatkoznak, középsíkban. |
| --- | --- |

5.2.1.

Az SR pont a mindenkori előre vagy hátra néző külső ülés (vagy feltételezett ülőhely) háttámláján helyezkedik el, 500 mm-re az ülés alatti padló felett, 150 mm-re az oldalfal belső felületétől. Nem kell figyelembe venni a kerékdobokat és a padlómagasság egyéb változásait. Ezek a méretek a befelé néző ülésekre is vonatkoznak, középsíkban.

| 5.2.2. | Ha a padló elrendezése szempontjából a jármű két oldala nem szimmetrikus, és így az SR pontok magassága eltér, a magasságkülönbséget a túlélési tér két padlóvonala között a jármű hosszirányú függőleges középsíkjának kell tekinteni (2/c) ábra). |
| --- | --- |

5.2.2.

Ha a padló elrendezése szempontjából a jármű két oldala nem szimmetrikus, és így az SR pontok magassága eltér, a magasságkülönbséget a túlélési tér két padlóvonala között a jármű hosszirányú függőleges középsíkjának kell tekinteni (2/c) ábra).

| 5.2.3. | A túlélési tér leghátsó határa a leghátsó külső ülés SR pontja mögött 200 mm-re levő függőleges sík, vagy a jármű hátsó falának belső felülete, ha ez kevesebb mint 200 mm-rel van az SR pont mögött.
  A túlélési tér legelülső határa a járműben teljesen előre állított legelső ülés (akár utas-, személyzet- vagy vezetőülés) SR pontja előtt 600 mm-re levő függőleges sík.
  Ha a leghátsó vagy legelső ülések a jármű két oldalán nincsenek ugyanabban a keresztirányú síkban, a túlélési tér hossza a két oldalon eltérő lesz. |
| --- | --- |

5.2.3.

A túlélési tér leghátsó határa a leghátsó külső ülés SR pontja mögött 200 mm-re levő függőleges sík, vagy a jármű hátsó falának belső felülete, ha ez kevesebb mint 200 mm-rel van az SR pont mögött.

A túlélési tér legelülső határa a járműben teljesen előre állított legelső ülés (akár utas-, személyzet- vagy vezetőülés) SR pontja előtt 600 mm-re levő függőleges sík.

Ha a leghátsó vagy legelső ülések a jármű két oldalán nincsenek ugyanabban a keresztirányú síkban, a túlélési tér hossza a két oldalon eltérő lesz.

| 5.2.4. | A túlélési tér az utas-, személyzet- vagy vezetőtérben azok leghátsó és legelső síkja között folytonos, és úgy határozzák meg, hogy a megadott függőleges keresztirányú síkot az SR pontokon át egyenes vonalak mentén mozgatják a jármű hosszában annak mindkét oldalán. A leghátsó ülések SR pontja mögött és a legelső ülések SR pontja előtt az egyenes vonalak vízszintesek. |
| --- | --- |

5.2.4.

A túlélési tér az utas-, személyzet- vagy vezetőtérben azok leghátsó és legelső síkja között folytonos, és úgy határozzák meg, hogy a megadott függőleges keresztirányú síkot az SR pontokon át egyenes vonalak mentén mozgatják a jármű hosszában annak mindkét oldalán. A leghátsó ülések SR pontja mögött és a legelső ülések SR pontja előtt az egyenes vonalak vízszintesek.

| 5.2.5. | A gyártó – a járműtípusok csoportjában a legkedvezőtlenebb esetet szimulálva – meghatározhat az adott üléselrendezéshez szükségesnél nagyobb túlélési teret is, hogy lehetővé tegye a jövőbeli tervek fejlesztését. |
| --- | --- |

5.2.5.

A gyártó – a járműtípusok csoportjában a legkedvezőtlenebb esetet szimulálva – meghatározhat az adott üléselrendezéshez szükségesnél nagyobb túlélési teret is, hogy lehetővé tegye a jövőbeli tervek fejlesztését.

2.   ábra

A túlélési tér meghatározása

a) és c)   oldalirányú elrendezések

Image

b)   hosszanti elrendezés

Image

5.3.   A teljes járművön végzett borításos vizsgálat mint alapvető jóváhagyási módszer meghatározása

A borításos vizsgálat oldalirányú billentő vizsgálat (lásd 3. ábra), amely a következők szerint folyik:

| 5.3.1. | A teljes jármű a billentő állványon áll, rögzített felfüggesztéssel, majd lassan billentik instabil egyensúlyi helyzetébe. Ha a járműtípust nem szerelték fel utasbiztonsági berendezéssel, menetkész saját tömegével vizsgálják. Ha a járműtípust felszerelték utasbiztonsági berendezéssel, akkor a jármű tényleges össztömegével vizsgálják. |
| --- | --- |

5.3.1.

A teljes jármű a billentő állványon áll, rögzített felfüggesztéssel, majd lassan billentik instabil egyensúlyi helyzetébe. Ha a járműtípust nem szerelték fel utasbiztonsági berendezéssel, menetkész saját tömegével vizsgálják. Ha a járműtípust felszerelték utasbiztonsági berendezéssel, akkor a jármű tényleges össztömegével vizsgálják.

| 5.3.2. | A borításos vizsgálat a járműnek ebben az instabil helyzetében indul nulla szögsebességgel és a forgástengely a kerék–talaj érintkezési pontokon megy át. Ebben a pillanatban a járművet az ER referencia energia jellemzi (lásd a 3.2.2.1. szakaszt és a 3. ábrát). |
| --- | --- |

5.3.2.

A borításos vizsgálat a járműnek ebben az instabil helyzetében indul nulla szögsebességgel és a forgástengely a kerék–talaj érintkezési pontokon megy át. Ebben a pillanatban a járművet az ER referencia energia jellemzi (lásd a 3.2.2.1. szakaszt és a 3. ábrát).

| 5.3.3. | A jármű átfordul egy 800 mm névleges mélységű árokba, amelynek vízszintes, száraz és sima felszínű betonalja van. |
| --- | --- |

5.3.3.

A jármű átfordul egy 800 mm névleges mélységű árokba, amelynek vízszintes, száraz és sima felszínű betonalja van.

| 5.3.4. | A teljes járművön végzett borításos vizsgálatnak mint alapvető jóváhagyási vizsgálatnak a részletes műszaki leírását az 5. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

5.3.4.

A teljes járművön végzett borításos vizsgálatnak mint alapvető jóváhagyási vizsgálatnak a részletes műszaki leírását az 5. melléklet tartalmazza.

3.   ábra

Teljes járművön végzett borításos vizsgálat meghatározása, bemutatva a tömegközéppont elmozdulását a kezdeti, instabil egyensúlyi helyzetből

Image

5.4.   Az egyenértékű jóváhagyási vizsgálatok jellemzői

Teljes járművön végzett borításos vizsgálat helyett – a gyártó választása szerint – a következő egyenértékű jóváhagyási vizsgálati módszerek valamelyike is választható:

| 5.4.1. | Borításos vizsgálat olyan karosszériarészen, amely jellemző a teljes járműre a 6. mellékletben foglalt előírások szerint. |
| --- | --- |

5.4.1.

Borításos vizsgálat olyan karosszériarészen, amely jellemző a teljes járműre a 6. mellékletben foglalt előírások szerint.

| 5.4.2. | Karosszériarész kvázistatikus terheléses vizsgálata a 7. mellékletben foglalt előírások szerint. |
| --- | --- |

5.4.2.

Karosszériarész kvázistatikus terheléses vizsgálata a 7. mellékletben foglalt előírások szerint.

| 5.4.3. | Kvázistatikus számítások, az alkatrészek vizsgálatának eredményei alapján a 8. mellékletben foglalt előírások szerint. |
| --- | --- |

5.4.3.

Kvázistatikus számítások, az alkatrészek vizsgálatának eredményei alapján a 8. mellékletben foglalt előírások szerint.

| 5.4.4. | A teljes járművön elvégzett borításos vizsgálat számítógépes szimulálása – dinamikai számításokon keresztül – a 9. mellékletben foglalt előírások szerint. |
| --- | --- |

5.4.4.

A teljes járművön elvégzett borításos vizsgálat számítógépes szimulálása – dinamikai számításokon keresztül – a 9. mellékletben foglalt előírások szerint.

| 5.4.5. | Az alapelv az, hogy az egyenértékű jóváhagyási vizsgálati módszert úgy kell alkalmazni, hogy az megfeleljen az 5. mellékletben meghatározott alapvető borításos vizsgálatnak. Ha a gyártó által választott egyenértékű jóváhagyási vizsgálati módszer nem tudja számításba venni a jármű bizonyos jellegzetességét vagy szerkezeti adottságát (pl. légkondicionáló a tetőn, az emeleti padlóöv változó magassága, változó tetőmagasság), a műszaki szolgálat megkövetelheti, hogy a teljes járművön végezzék el az 5. mellékletben meghatározott borításos vizsgálatot. |
| --- | --- |

5.4.5.

Az alapelv az, hogy az egyenértékű jóváhagyási vizsgálati módszert úgy kell alkalmazni, hogy az megfeleljen az 5. mellékletben meghatározott alapvető borításos vizsgálatnak. Ha a gyártó által választott egyenértékű jóváhagyási vizsgálati módszer nem tudja számításba venni a jármű bizonyos jellegzetességét vagy szerkezeti adottságát (pl. légkondicionáló a tetőn, az emeleti padlóöv változó magassága, változó tetőmagasság), a műszaki szolgálat megkövetelheti, hogy a teljes járművön végezzék el az 5. mellékletben meghatározott borításos vizsgálatot.

5.5.   Csuklós járművek vizsgálata

Csuklós jármű esetében a jármű mindegyik merev részének meg kell felelnie az 5.1. szakaszban megállapított követelményeknek. A csuklós jármű mindegyik merev részét külön vagy egyesítve vizsgálhatják az 5. melléklet 2.3. szakaszában vagy a 3. melléklet 2.6.7. szakaszában leírtak szerint.

5.6.   A borításos vizsgálat iránya

A borításos vizsgálatot a járműnek azon az oldalán kell elvégezni, amelyik a túlélési tér szempontjából veszélyesebb. Azt, hogy melyik ez az oldal, a műszaki szolgálat határozza meg a gyártó javaslata alapján, legalább a következők figyelembevételével:

| 5.6.1. | a tömegközéppont oldalsó excentricitása és hatása a referencia energiára a jármű instabil kezdő helyzetében, lásd a 3.2.2.1. szakaszt; |
| --- | --- |

5.6.1.

a tömegközéppont oldalsó excentricitása és hatása a referencia energiára a jármű instabil kezdő helyzetében, lásd a 3.2.2.1. szakaszt;

| 5.6.2. | a túlélési tér aszimmetriája, lásd az 5.2.2. szakaszt; |
| --- | --- |

5.6.2.

a túlélési tér aszimmetriája, lásd az 5.2.2. szakaszt;

| 5.6.3. | a jármű két oldalának különböző aszimmetrikus szerkezeti kialakításai, és az elválasztókkal vagy belső fülkékkel biztosított alátámasztás (pl. ruhatár, illemhely, konyha). A borításos vizsgálatot a kevesebb alátámasztással rendelkező oldal irányában kell elvégezni. |
| --- | --- |

5.6.3.

a jármű két oldalának különböző aszimmetrikus szerkezeti kialakításai, és az elválasztókkal vagy belső fülkékkel biztosított alátámasztás (pl. ruhatár, illemhely, konyha). A borításos vizsgálatot a kevesebb alátámasztással rendelkező oldal irányában kell elvégezni.

6.   JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 6.1. | A járműtípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a típusjóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság ekkor:






  6.1.1. | vagy úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel ezen előírás követelményeinek, és a jóváhagyott járműtípussal együtt egy járműtípuscsoport részét alkotja; vagy |
| --- | --- | --- |

6.1.

A járműtípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a típusjóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság ekkor:

6.1.1.

vagy úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel ezen előírás követelményeinek, és a jóváhagyott járműtípussal együtt egy járműtípuscsoport részét alkotja; vagy

| 6.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól, annak igazolására, hogy az új járműtípus megfelel az ezen előírásban foglalt követelményeknek, és a jóváhagyott járműtípussal együtt egy járműtípus családjának részét alkotja; vagy |
| --- | --- |

6.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól, annak igazolására, hogy az új járműtípus megfelel az ezen előírásban foglalt követelményeknek, és a jóváhagyott járműtípussal együtt egy járműtípus családjának részét alkotja; vagy

| 6.1.3. | elutasítja a jóváhagyás kiterjesztését, és új jóváhagyási eljárást kezdeményez. |
| --- | --- |

6.1.3.

elutasítja a jóváhagyás kiterjesztését, és új jóváhagyási eljárást kezdeményez.

| 6.2. | A jóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat döntése a legkedvezőtlenebb eset hármas kritériumán alapul:






  6.2.1. | a szerkezeti kritérium arra vonatkozik, hogy a felépítményt megváltoztatták-e vagy sem (lásd 4. melléklet): ha nincs változás vagy az új felépítmény erősebb, az kedvező; |
| --- | --- | --- |

6.2.

A jóváhagyó hatóság és a műszaki szolgálat döntése a legkedvezőtlenebb eset hármas kritériumán alapul:

6.2.1.

a szerkezeti kritérium arra vonatkozik, hogy a felépítményt megváltoztatták-e vagy sem (lásd 4. melléklet): ha nincs változás vagy az új felépítmény erősebb, az kedvező;

| 6.2.2. | az energiakritérium azt vizsgálja, hogy az energia megváltozott-e vagy sem: ha az új járműtípusnak ugyanolyan vagy kisebb a referencia energiája, mint a jóváhagyottnak, az kedvező; |
| --- | --- |

6.2.2.

az energiakritérium azt vizsgálja, hogy az energia megváltozott-e vagy sem: ha az új járműtípusnak ugyanolyan vagy kisebb a referencia energiája, mint a jóváhagyottnak, az kedvező;

| 6.2.3. | a túlélési tér kritériuma a túlélési tér befoglaló méretein alapul: ha az új jármű túlélési tere mindenhol a jóváhagyott jármű túlélési terén belül van, az kedvező. |
| --- | --- |

6.2.3.

a túlélési tér kritériuma a túlélési tér befoglaló méretein alapul: ha az új jármű túlélési tere mindenhol a jóváhagyott jármű túlélési terén belül van, az kedvező.

| 6.3. | Ha a 6.2. szakaszban leírt mindhárom kritérium kedvezően változott, a jóváhagyás kiterjesztését további vizsgálat nélkül megadják.
  Ha mindhárom válasz kedvezőtlen, új jóváhagyási eljárásra van szükség.
  Ha a válaszok vegyesek, további vizsgálatok végzésére (pl. vizsgálatok, számítás, szerkezeti elemzés) van szükség. Ezeket a vizsgálatokat a műszaki szolgálat határozza meg a gyártóval együttműködve. |
| --- | --- |

6.3.

Ha a 6.2. szakaszban leírt mindhárom kritérium kedvezően változott, a jóváhagyás kiterjesztését további vizsgálat nélkül megadják.

Ha mindhárom válasz kedvezőtlen, új jóváhagyási eljárásra van szükség.

Ha a válaszok vegyesek, további vizsgálatok végzésére (pl. vizsgálatok, számítás, szerkezeti elemzés) van szükség. Ezeket a vizsgálatokat a műszaki szolgálat határozza meg a gyártóval együttműködve.

| 6.4. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változások részletes leírásával együtt – a fenti 4.3. szakaszban meghatározott eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket. |
| --- | --- |

6.4.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a változások részletes leírásával együtt – a fenti 4.3. szakaszban meghatározott eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

| 6.5. | A jóváhagyás kiterjesztését kiadó jóváhagyó hatóság sorszámot rendel a jóváhagyás minden ilyen kiterjesztéséről szóló értesítéshez. |
| --- | --- |

6.5.

A jóváhagyás kiterjesztését kiadó jóváhagyó hatóság sorszámot rendel a jóváhagyás minden ilyen kiterjesztéséről szóló értesítéshez.

7.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

| 7.1. | A gyártási eljárásnak meg kell felelnie a megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

7.1.

A gyártási eljárásnak meg kell felelnie a megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) előírt követelményeknek.

| 7.2. | Ezen előírás szerint jóváhagyott valamennyi járművet úgy kell gyártani, hogy megfeleljen a fenti 5. szakaszban megállapított követelmények szerint jóváhagyott típusnak. Csak a gyártó által a felépítmény részeként meghatározott elemeket kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

7.2.

Ezen előírás szerint jóváhagyott valamennyi járművet úgy kell gyártani, hogy megfeleljen a fenti 5. szakaszban megállapított követelmények szerint jóváhagyott típusnak. Csak a gyártó által a felépítmény részeként meghatározott elemeket kell ellenőrizni.

| 7.3. | A jóváhagyó hatóság által előírt ellenőrzésekre általában kétévente kerül sor. Ha egy ilyen ellenőrzés során meg nem felelést állapítanak meg, a jóváhagyó hatóság növelheti az ellenőrzések gyakoriságát a gyártás megfelelőségének lehető leggyorsabb helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

7.3.

A jóváhagyó hatóság által előírt ellenőrzésekre általában kétévente kerül sor. Ha egy ilyen ellenőrzés során meg nem felelést állapítanak meg, a jóváhagyó hatóság növelheti az ellenőrzések gyakoriságát a gyártás megfelelőségének lehető leggyorsabb helyreállítása érdekében.

8.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 8.1. | Valamely járműtípusnak ezen előírás szerint megadott jóváhagyása visszavonható, ha a fenti 7. szakaszban meghatározott követelmények nem teljesülnek. |
| --- | --- |

8.1.

Valamely járműtípusnak ezen előírás szerint megadott jóváhagyása visszavonható, ha a fenti 7. szakaszban meghatározott követelmények nem teljesülnek.

| 8.2. | Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről azonnal tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet a következők szerint: a jóváhagyási értesítés végén, nagy betűkkel, aláírással és keltezéssel szerepelteti az „APPROVAL WITHDRAWN” („Jóváhagyás visszavonva”) kifejezést. |
| --- | --- |

8.2.

Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről azonnal tájékoztatja az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet a következők szerint: a jóváhagyási értesítés végén, nagy betűkkel, aláírással és keltezéssel szerepelteti az „APPROVAL WITHDRAWN” („Jóváhagyás visszavonva”) kifejezést.

9.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után értesíti erről a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet a következők szerint: a jóváhagyási értesítés végén, nagy betűkkel, aláírással és keltezéssel szerepelteti a „PRODUCTION DISCONTINUED” („Gyártás leállítva”) megjegyzést.

10.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 10.1. | A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják vissza a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

10.1.

A 01. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják vissza a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 10.2. | A hatálybalépést követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki EGB-jóváhagyást ezen előírás szerinti új járműtípusra, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

10.2.

A hatálybalépést követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki EGB-jóváhagyást ezen előírás szerinti új járműtípusra, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek.

| 10.3. | Az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás előző módosítássorozatai szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését. |
| --- | --- |

10.3.

Az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás előző módosítássorozatai szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

| 10.4. | Az előírás eredeti formája szerint, annak hatálybalépésétől számított 60 hónapon belül kiadott EGB-jóváhagyások és az ilyen jóváhagyások minden kiterjesztése határozatlan ideig érvényes marad az alábbi 10.6. szakasz szerint. Amennyiben az előző módosítássorozat szerint jóváhagyott járműtípus megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, a jóváhagyást megadó szerződő félnek értesítenie kell erről az előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

10.4.

Az előírás eredeti formája szerint, annak hatálybalépésétől számított 60 hónapon belül kiadott EGB-jóváhagyások és az ilyen jóváhagyások minden kiterjesztése határozatlan ideig érvényes marad az alábbi 10.6. szakasz szerint. Amennyiben az előző módosítássorozat szerint jóváhagyott járműtípus megfelel a 01. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, a jóváhagyást megadó szerződő félnek értesítenie kell erről az előírást alkalmazó többi szerződő felet.

| 10.5. | Az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás 01. módosítássorozata szerint jóváhagyott járműtípus nemzeti típusjóváhagyását. |
| --- | --- |

10.5.

Az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás 01. módosítássorozata szerint jóváhagyott járműtípus nemzeti típusjóváhagyását.

| 10.6. | A 01. módosítássorozat hatálybalépésétől számított 144 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon járművek első nemzeti nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amelyek nem felelnek meg a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

10.6.

A 01. módosítássorozat hatálybalépésétől számított 144 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják azon járművek első nemzeti nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amelyek nem felelnek meg a 01. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

| 10.7. | A 02. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják vissza a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását. |
| --- | --- |

10.7.

A 02. módosítássorozat hatálybalépésének napjától az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják vissza a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

| 10.8. | A 02. módosítássorozat hatálybalépésétől számított 48 hónap elteltéig a szerződő felek nem utasíthatják el az előző módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását. |
| --- | --- |

10.8.

A 02. módosítássorozat hatálybalépésétől számított 48 hónap elteltéig a szerződő felek nem utasíthatják el az előző módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását.

| 10.9. | 2017. november 9-től a szerződő felek elutasíthatják azon új járművek első nemzeti nyilvántartásba vételét, amelyek nem felelnek meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek. |
| --- | --- |

10.9.

2017. november 9-től a szerződő felek elutasíthatják azon új járművek első nemzeti nyilvántartásba vételét, amelyek nem felelnek meg a 02. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

| 10.10. | A 10.8. és a 10.9. szakasz rendelkezései ellenére az előírás előző módosítássorozata szerint jóváhagyott és a 02. módosítássorozat által nem érintett járműkategóriák és -osztályok jóváhagyásai érvényben maradnak és az előírást alkalmazó szerződő felek a továbbiakban is elfogadják ezeket. |
| --- | --- |

10.10.

A 10.8. és a 10.9. szakasz rendelkezései ellenére az előírás előző módosítássorozata szerint jóváhagyott és a 02. módosítássorozat által nem érintett járműkategóriák és -osztályok jóváhagyásai érvényben maradnak és az előírást alkalmazó szerződő felek a továbbiakban is elfogadják ezeket.

| 10.11. | Az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás előző módosítássorozatai szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését. |
| --- | --- |

10.11.

Az előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az ezen előírás előző módosítássorozatai szerint megadott jóváhagyások kiterjesztését.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyásokat megadó jóváhagyó hatóságok nevét és címét. A jóváhagyásról, a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról más országokban kiadott iratokat a megállapodásban részes valamennyi szerződő fél jóváhagyó hatóságának meg kell küldeni.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típusjóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), 56 – Montenegró, 57 (szabad) és 58 – Tunézia. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodásban részes szerződő felekkel.

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

[Legnagyobb méret: A4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSE

(lásd az előírás 4.4. szakaszát)

Image

---

3. MELLÉKLET

A JÁRMŰ TÖMEGKÖZÉPPONTJÁNAK MEGHATÁROZÁSA

1.   Általános alapelvek

| 1.1. | A borításos vizsgálatban elnyelt referencia és teljes energia közvetlenül függ a jármű tömegközéppontjának helyzetétől. Ezért a lehető legpontosabban meg kell határozni. A méretek, szögek és terhelési értékek mérési módszerét és a mérési pontosságot az értékeléshez a műszaki szolgálatnak rögzítenie kell. A mérőkészülékeknek az alábbi mérési pontosságot kell biztosítaniuk:













  — | 2 000 mm-ig: |
| --- | --- | --- |

1.1.

A borításos vizsgálatban elnyelt referencia és teljes energia közvetlenül függ a jármű tömegközéppontjának helyzetétől. Ezért a lehető legpontosabban meg kell határozni. A méretek, szögek és terhelési értékek mérési módszerét és a mérési pontosságot az értékeléshez a műszaki szolgálatnak rögzítenie kell. A mérőkészülékeknek az alábbi mérési pontosságot kell biztosítaniuk:

—

2 000 mm-ig:

± 1 mm

| — | 2 000 mm fölött: |
| --- | --- |

—

2 000 mm fölött:

± 0,05 százalék

| — | szögek mérésénél: |
| --- | --- |

—

szögek mérésénél:

± 1 százalék

| — | terhelési értékek mérésénél: |
| --- | --- |

—

terhelési értékek mérésénél:

± 0,2 százalék

A nyomtáv és az egyes tengelyeken lévő kereke(k) lenyomatának (az egyes tengelyek nyomvonalainak) középpontja közötti távolságot a gyártó rajzai alapján határozzák meg.

| 1.2. | A tömegközéppont helyzetének megállapításához és az aktuális borításos vizsgálat elvégzéséhez a felfüggesztést rögzíteni kell. A felfüggesztést szokásos üzemi helyzetben kell rögzíteni a gyártó meghatározása szerint. |
| --- | --- |

1.2.

A tömegközéppont helyzetének megállapításához és az aktuális borításos vizsgálat elvégzéséhez a felfüggesztést rögzíteni kell. A felfüggesztést szokásos üzemi helyzetben kell rögzíteni a gyártó meghatározása szerint.

| 1.3. | A tömegközéppont helyzetét három paraméter határozza meg:






  1.3.1. | a hosszirányú távolság (l1) az elülső tengely középvonalától; |
| --- | --- | --- |

1.3.

A tömegközéppont helyzetét három paraméter határozza meg:

1.3.1.

a hosszirányú távolság (l1) az elülső tengely középvonalától;

| 1.3.2. | a keresztirányú távolság (t) a jármű hosszirányú függőleges középsíkjától; |
| --- | --- |

1.3.2.

a keresztirányú távolság (t) a jármű hosszirányú függőleges középsíkjától;

| 1.3.3. | a függőleges magasság (h0) az egyenletes talajszint felett, amikor a gumiabroncsok a járműhöz megadott nyomásra fel vannak fújva. |
| --- | --- |

1.3.3.

a függőleges magasság (h0) az egyenletes talajszint felett, amikor a gumiabroncsok a járműhöz megadott nyomásra fel vannak fújva.

| 1.4. | Az l1, t, h0 értékének terhelésmérő cellák segítségével történő meghatározása a következők szerint történhet. A gyártó különböző módszereket javasolhat – például emelőberendezés és/vagy billentőasztal használata – a műszaki szolgálatnak, amely eldönti, hogy a módszer pontossága elfogadható-e. |
| --- | --- |

1.4.

Az l1, t, h0 értékének terhelésmérő cellák segítségével történő meghatározása a következők szerint történhet. A gyártó különböző módszereket javasolhat – például emelőberendezés és/vagy billentőasztal használata – a műszaki szolgálatnak, amely eldönti, hogy a módszer pontossága elfogadható-e.

| 1.5. | Az üres jármű (Mk menetkész saját tömeg) tömegközéppontját mérésekkel határozzák meg. |
| --- | --- |

1.5.

Az üres jármű (Mk menetkész saját tömeg) tömegközéppontját mérésekkel határozzák meg.

| 1.6. | Az Mt tényleges össztömegű jármű tömegközéppontját az alábbi mérésekkel határozhatják meg:






  1.6.1. | a jármű tényleges össztömegének megmérésével; vagy |
| --- | --- | --- |

1.6.

Az Mt tényleges össztömegű jármű tömegközéppontját az alábbi mérésekkel határozhatják meg:

1.6.1.

a jármű tényleges össztömegének megmérésével; vagy

| 1.6.2. | a menetkész saját tömeggel megmért tömegközéppontot használva és figyelembe véve a bennülők össztömegének hatását. |
| --- | --- |

1.6.2.

a menetkész saját tömeggel megmért tömegközéppontot használva és figyelembe véve a bennülők össztömegének hatását.

| 1.6.3. | Emeletes jármű esetében mind az alsó, mind a felső szinten lévő üléseket elfoglaló utasok tömegét figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.6.3.

Emeletes jármű esetében mind az alsó, mind a felső szinten lévő üléseket elfoglaló utasok tömegét figyelembe kell venni.

2.   Mérések

| 2.1. | A jármű tömegközéppontjának helyzetét menetkész saját tömeg vagy a tényleges össztömeg feltételei között határozzák meg az 1.5. és 1.6. szakasz rendelkezései szerint. A tényleges össztömegű jármű tömegközéppontjának meghatározásához a bennülő egyének tömegének megfelelő súlyt (k = 0,5 állandóval megszorozva) az ülés R pontja (amelyet a 21. előírás 5. melléklete határoz meg) felett 100 mm-re és ez előtt 100 mm-re el kell helyezni, és ezen a ponton kell tartani. |
| --- | --- |

2.1.

A jármű tömegközéppontjának helyzetét menetkész saját tömeg vagy a tényleges össztömeg feltételei között határozzák meg az 1.5. és 1.6. szakasz rendelkezései szerint. A tényleges össztömegű jármű tömegközéppontjának meghatározásához a bennülő egyének tömegének megfelelő súlyt (k = 0,5 állandóval megszorozva) az ülés R pontja (amelyet a 21. előírás 5. melléklete határoz meg) felett 100 mm-re és ez előtt 100 mm-re el kell helyezni, és ezen a ponton kell tartani.

| 2.2. | A tömegközéppont hosszirányú (l1) és keresztirányú (t) koordinátáit közös vízszintes talajon határozzák meg (lásd A3.1. ábra), ahol a jármű mindegyik kereke vagy kettős kereke saját terhelésmérő celláján áll. Valamennyi kormányzott kereket egyenes helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

2.2.

A tömegközéppont hosszirányú (l1) és keresztirányú (t) koordinátáit közös vízszintes talajon határozzák meg (lásd A3.1. ábra), ahol a jármű mindegyik kereke vagy kettős kereke saját terhelésmérő celláján áll. Valamennyi kormányzott kereket egyenes helyzetbe kell állítani.

| 2.3. | Az egyes terhelésmérő cellák mért értékeit egyidejűleg fel kell jegyezni, és fel kell használni a jármű össztömege és a tömegközéppont kiszámításához. |
| --- | --- |

2.3.

Az egyes terhelésmérő cellák mért értékeit egyidejűleg fel kell jegyezni, és fel kell használni a jármű össztömege és a tömegközéppont kiszámításához.

| 2.4. | Az első kerekek érintkezési pontjának hosszirányú helyzetét (lásd az A3.1. ábrát) a tömegközépponthoz viszonyítva a következő egyenlet adja meg:



  ahol:







  P1 | = | reakcióerő az első tengely bal oldali kerekének terhelésmérő celláján |
| --- | --- | --- | --- |
| P2 | = | reakcióerő az első tengely jobb oldali kerekének terhelésmérő celláján |
| P3 | = | reakcióerő a második tengely bal oldali kerekének/kerekeinek terhelésmérő celláján |
| P4 | = | reakcióerő a második tengely jobb oldali kerekének/kerekeinek terhelésmérő celláján |
| P5 | = | reakcióerő a harmadik tengely bal oldali kerekének/kerekeinek terhelésmérő celláján |
| P6 | = | reakcióerő a harmadik tengely jobb oldali kerekének/kerekeinek terhelésmérő celláján |
| Ptotal | = | (P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6) | = | Mk menetkész saját tömeg, vagy |
| | = | Mt tényleges össztömeg, adott esetben. |

2.4.

Az első kerekek érintkezési pontjának hosszirányú helyzetét (lásd az A3.1. ábrát) a tömegközépponthoz viszonyítva a következő egyenlet adja meg:

Formula

ahol:

P1

=

reakcióerő az első tengely bal oldali kerekének terhelésmérő celláján

P2

=

reakcióerő az első tengely jobb oldali kerekének terhelésmérő celláján

P3

=

reakcióerő a második tengely bal oldali kerekének/kerekeinek terhelésmérő celláján

P4

=

reakcióerő a második tengely jobb oldali kerekének/kerekeinek terhelésmérő celláján

P5

=

reakcióerő a harmadik tengely bal oldali kerekének/kerekeinek terhelésmérő celláján

P6

=

reakcióerő a harmadik tengely jobb oldali kerekének/kerekeinek terhelésmérő celláján

Ptotal

=

(P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6)

=

Mk menetkész saját tömeg, vagy

=

Mt tényleges össztömeg, adott esetben.

L1

=

távolság az első tengelyen lévő kerék középpontjától a második tengelyen lévő kerék középpontjáig

L2

=

távolság az első tengelyen lévő kerék középpontjától a harmadik tengelyen lévő kerék középpontjáig, ha az fel van szerelve.

A3.1.   ábra

A tömegközéppont hosszanti elhelyezkedése

Image

| 2.5. | A jármű tömegközéppontjának t keresztirányú helyzetét a hosszirányú függőleges középsíkhoz viszonyítva (lásd az A3.2. ábrát) a következő egyenlet adja meg:



  ahol:







  T1 | = | távolság az első kerekek nyomvonalainak középvonalai között |
| --- | --- | --- | --- |
| T2 | = | távolság a második tengely kerekei nyomvonalának középvonalai között |
| T3 | = | távolság a harmadik tengely két végén lévő kerekek nyomvonalainak középvonalai között |

2.5.

A jármű tömegközéppontjának t keresztirányú helyzetét a hosszirányú függőleges középsíkhoz viszonyítva (lásd az A3.2. ábrát) a következő egyenlet adja meg:

Formula

ahol:

T1

=

távolság az első kerekek nyomvonalainak középvonalai között

T2

=

távolság a második tengely kerekei nyomvonalának középvonalai között

T3

=

távolság a harmadik tengely két végén lévő kerekek nyomvonalainak középvonalai között

Az egyenlet feltételezi, hogy egyenes vonalat lehet húzni a T1, T2, T3 pontokon keresztül. Ha ez nincs így, átalakított képletre van szükség.

Ha t értéke negatív, akkor a jármű tömegközéppontja a jármű középvonalától jobbra helyezkedik el.

A3.2.   ábra

A tömegközéppont keresztirányú elhelyezkedése

Image

| 2.6. | A tömegközéppont h0 magasságát a jármű hosszirányú megdöntésével és a két tengely kerekeinél egyedi terhelésmérő cellák használatával kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.6.

A tömegközéppont h0 magasságát a jármű hosszirányú megdöntésével és a két tengely kerekeinél egyedi terhelésmérő cellák használatával kell meghatározni.

| 2.6.1. | Két terhelésmérő cellát kell elhelyezni a közös vízszintes síkon az első kerekek befogadására. A vízszintes síknak a környező felületek felett elég magasan kell lennie ahhoz, hogy a járművet anélkül előre dönthessék a kívánt szögben (lásd az alábbi 2.6.2. szakaszt), hogy az eleje megérintené a környező felszínt. |
| --- | --- |

2.6.1.

Két terhelésmérő cellát kell elhelyezni a közös vízszintes síkon az első kerekek befogadására. A vízszintes síknak a környező felületek felett elég magasan kell lennie ahhoz, hogy a járművet anélkül előre dönthessék a kívánt szögben (lásd az alábbi 2.6.2. szakaszt), hogy az eleje megérintené a környező felszínt.

| 2.6.2. | A másik terhelésmérő cellapárt az alátámasztó szerkezet tetején kell a közös vízszintes síkon elhelyezni, amely kész a jármű második tengelyén lévő kerekek fogadására. A szerkezet támasza elég nagy kell, hogy legyen ahhoz, hogy jelentős α (> 20o) dőlésszöget idézzen elő a járműnél. Minél nagyobb a szög, annál pontosabb a számítás – lásd az A3.3. ábrát. A járművet ráhelyezik a négy terhelésmérő cellára, és blokkolják az első kerekeket, hogy a jármű ne gördüljön előre. Valamennyi kormányzott kereket egyenes helyzetbe kell állítani. |
| --- | --- |

2.6.2.

A másik terhelésmérő cellapárt az alátámasztó szerkezet tetején kell a közös vízszintes síkon elhelyezni, amely kész a jármű második tengelyén lévő kerekek fogadására. A szerkezet támasza elég nagy kell, hogy legyen ahhoz, hogy jelentős α (> 20o) dőlésszöget idézzen elő a járműnél. Minél nagyobb a szög, annál pontosabb a számítás – lásd az A3.3. ábrát. A járművet ráhelyezik a négy terhelésmérő cellára, és blokkolják az első kerekeket, hogy a jármű ne gördüljön előre. Valamennyi kormányzott kereket egyenes helyzetbe kell állítani.

| 2.6.3. | Az egyes terhelésmérő cellák mért értékeit egyidejűleg fel kell jegyezni, és fel kell használni a jármű össztömege és a tömegközéppont ellenőrzéséhez. |
| --- | --- |

2.6.3.

Az egyes terhelésmérő cellák mért értékeit egyidejűleg fel kell jegyezni, és fel kell használni a jármű össztömege és a tömegközéppont ellenőrzéséhez.

| 2.6.4. | A vizsgálat során a dőlésszöget a következő egyenlettel kell meghatározni (lásd az A3.3. ábrát):



  ahol:







  H | = | magasságkülönbség az első és a második tengelyek kerekeinek nyomai között |
| --- | --- | --- | --- |
| L1 | = | távolság az első és a második tengely kerekeinek középpontjától |

2.6.4.

A vizsgálat során a dőlésszöget a következő egyenlettel kell meghatározni (lásd az A3.3. ábrát):

Formula

ahol:

H

=

magasságkülönbség az első és a második tengelyek kerekeinek nyomai között

L1

=

távolság az első és a második tengely kerekeinek középpontjától

| 2.6.5. | A jármű menetkész saját tömegét a következők szerint kell ellenőrizni:
  Ftotal = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

  ahol:







  F1 | = | reakcióerő az első tengely bal oldali kerekének terhelésmérő celláján |
| --- | --- | --- | --- |
| F2 | = | reakcióerő az első tengely jobb oldali kerekének terhelésmérő celláján |
| F3 | = | reakcióerő a második tengely bal oldali kerekének terhelésmérő celláján |
| F4 | = | reakcióerő a második tengely jobb oldali kerekének terhelésmérő celláján |

2.6.5.

A jármű menetkész saját tömegét a következők szerint kell ellenőrizni:

Ftotal = F1 + F2 + F3 + F4 ≡ Ptotal ≡ Mk

ahol:

F1

=

reakcióerő az első tengely bal oldali kerekének terhelésmérő celláján

F2

=

reakcióerő az első tengely jobb oldali kerekének terhelésmérő celláján

F3

=

reakcióerő a második tengely bal oldali kerekének terhelésmérő celláján

F4

=

reakcióerő a második tengely jobb oldali kerekének terhelésmérő celláján

Ha ez az egyenlet nem teljesül, a mérést meg kell ismételni, és/vagy a gyártót arra kell kérni, hogy módosítsa a menetkész saját tömeg értékét a jármű műszaki leírásában.

| 2.6.6. | A jármű tömegközéppontjának magassága (h0):



  ahol:







  r | = | az (első tengelyen lévő) kerék középpontjának magassága a felső felület terhelésmérő cellája felett |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.6.

A jármű tömegközéppontjának magassága (h0):

Formula

ahol:

r

=

az (első tengelyen lévő) kerék középpontjának magassága a felső felület terhelésmérő cellája felett

| 2.6.7. | Ha a csuklós jármű egyes részeit külön vizsgálják, minden egyes rész tömegközépponti helyzetét külön meg kell határozni.

  A3.3.   ábra


  A tömegközéppont magasságának meghatározása |
| --- | --- |

2.6.7.

Ha a csuklós jármű egyes részeit külön vizsgálják, minden egyes rész tömegközépponti helyzetét külön meg kell határozni.

A3.3.   ábra

A tömegközéppont magasságának meghatározása

Image

---

4. MELLÉKLET

A FELÉPÍTMÉNY SZERKEZETI LEÍRÁSÁNAK SZEMPONTJAI

1.   Általános alapelvek

| 1.1. | A gyártónak egyértelműen meg kell határoznia a karosszéria felépítményét (lásd az A4.1. ábrát példaként) és nyilatkoznia kell arról, hogy:






  1.1.1. | mely szegmensek járulnak hozzá a felépítmény szilárdságához és energiaelnyeléséhez; |
| --- | --- | --- |

1.1.

A gyártónak egyértelműen meg kell határoznia a karosszéria felépítményét (lásd az A4.1. ábrát példaként) és nyilatkoznia kell arról, hogy:

1.1.1.

mely szegmensek járulnak hozzá a felépítmény szilárdságához és energiaelnyeléséhez;

| 1.1.2. | a szegmensek között mely összekötő elemek járulnak hozzá a felépítmény csavarási merevségéhez; |
| --- | --- |

1.1.2.

a szegmensek között mely összekötő elemek járulnak hozzá a felépítmény csavarási merevségéhez;

| 1.1.3. | milyen a tömegeloszlás a kijelölt szegmensek között; |
| --- | --- |

1.1.3.

milyen a tömegeloszlás a kijelölt szegmensek között;

| 1.1.4. | a felépítmény mely elemei minősülnek merev résznek. |
| --- | --- |

1.1.4.

a felépítmény mely elemei minősülnek merev résznek.

A4.1.   ábra

Felépítmény származtatása karosszériából

Image

| 1.2. | A gyártónak meg kell adnia a felépítmény elemeiről a következő információkat:






  1.2.1. | rajzok, minden olyan jelentős geometriai mérési adattal, amely az elemek gyártásához és az elemek bármely változásának vagy eltérésének értékeléséhez szükséges; |
| --- | --- | --- |

1.2.

A gyártónak meg kell adnia a felépítmény elemeiről a következő információkat:

1.2.1.

rajzok, minden olyan jelentős geometriai mérési adattal, amely az elemek gyártásához és az elemek bármely változásának vagy eltérésének értékeléséhez szükséges;

| 1.2.2. | az elemek anyaga a nemzeti vagy nemzetközi szabványokra hivatkozva; |
| --- | --- |

1.2.2.

az elemek anyaga a nemzeti vagy nemzetközi szabványokra hivatkozva;

| 1.2.3. | a szerkezeti elemek közötti kapcsolódási technológia (szegecselt, csavarozott, ragasztott, hegesztett, a hegesztés típusa stb.). |
| --- | --- |

1.2.3.

a szerkezeti elemek közötti kapcsolódási technológia (szegecselt, csavarozott, ragasztott, hegesztett, a hegesztés típusa stb.).

| 1.3. | Minden felépítménynek legalább két szegmense kell, hogy legyen: egy a tömegközéppont előtt és egy a tömegközéppont mögött. |
| --- | --- |

1.3.

Minden felépítménynek legalább két szegmense kell, hogy legyen: egy a tömegközéppont előtt és egy a tömegközéppont mögött.

| 1.4. | Nincs szükség adatokra a karosszéria azon elemeiről, amelyek nem részei a felépítménynek. |
| --- | --- |

1.4.

Nincs szükség adatokra a karosszéria azon elemeiről, amelyek nem részei a felépítménynek.

2.   Szegmensek

| 2.1. | A szegmenst úgy határozzák meg, mint a felépítmény olyan szerkezeti részét, amely zárt keretet képez két olyan sík között, amelyek merőlegesek a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára (VLCP). A szegmens egy ablak- (vagy ajtó-) oszlopot tartalmaz a jármű mindegyik oldalán, valamint oldalfalelemeket, tetőszerkezetrészt, padlószerkezetrészt és padló alatti szerkezetet. Minden szegmensnek van a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára merőleges keresztirányú síkja (CP), amely áthalad az ablakoszlopok Cp középpontján (lásd az A4.2. ábrát). |
| --- | --- |

2.1.

A szegmenst úgy határozzák meg, mint a felépítmény olyan szerkezeti részét, amely zárt keretet képez két olyan sík között, amelyek merőlegesek a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára (VLCP). A szegmens egy ablak- (vagy ajtó-) oszlopot tartalmaz a jármű mindegyik oldalán, valamint oldalfalelemeket, tetőszerkezetrészt, padlószerkezetrészt és padló alatti szerkezetet. Minden szegmensnek van a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára merőleges keresztirányú síkja (CP), amely áthalad az ablakoszlopok Cp középpontján (lásd az A4.2. ábrát).

| 2.2. | A Cp pont a meghatározás szerint az ablak félmagasságánál és az oszlop szélességének felénél levő pont. Ha a szegmens bal és jobb oldali oldaloszlopának Cp pontja nincsen azonos keresztirányú síkban, a szegmens keresztirányú síkját a két Cp keresztirányú síkja között félúton kell elhelyezni. |
| --- | --- |

2.2.

A Cp pont a meghatározás szerint az ablak félmagasságánál és az oszlop szélességének felénél levő pont. Ha a szegmens bal és jobb oldali oldaloszlopának Cp pontja nincsen azonos keresztirányú síkban, a szegmens keresztirányú síkját a két Cp keresztirányú síkja között félúton kell elhelyezni.

| 2.3. | A szegmens hosszát a jármű hosszirányú tengelyének irányában kell mérni, a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára merőleges két sík között lévő távolság határozza meg. Két határérték van, amely meghatározza a szegmens hosszát: az ablak (ajtó) elrendezése, valamint az ablak (ajtó) oszlopainak alakja és kialakítása. |
| --- | --- |

2.3.

A szegmens hosszát a jármű hosszirányú tengelyének irányában kell mérni, a jármű függőleges hosszirányú középsíkjára merőleges két sík között lévő távolság határozza meg. Két határérték van, amely meghatározza a szegmens hosszát: az ablak (ajtó) elrendezése, valamint az ablak (ajtó) oszlopainak alakja és kialakítása.

A4.2.   ábra

Szegmensek hosszának meghatározása

Image

| 2.3.1. | A szegmens maximális hosszát két szomszédos ablak (ajtó) keretének hosszával határozzák meg.



  ahol:







  a | = | az ablak (ajtó) keretének hossza a j-ik oszlop mögött, és |
| --- | --- | --- | --- |
| b | = | az ablak (ajtó) keretének hossza a j-ik oszlop előtt. |

2.3.1.

A szegmens maximális hosszát két szomszédos ablak (ajtó) keretének hosszával határozzák meg.

Formula

ahol:

a

=

az ablak (ajtó) keretének hossza a j-ik oszlop mögött, és

b

=

az ablak (ajtó) keretének hossza a j-ik oszlop előtt.

Ha a szegmens ellenkező oldalán az oszlopok nincsenek a keresztirányú síkban vagy az ablakkeretek a jármű mindegyik oldalán különböző hosszúak (lásd az A4.3. ábrát), a szegmens teljes hosszát, Wj a következő egyenlet határozza meg:

Formula

ahol:

| amin | = | az ajobb oldal és az abal oldal közül a kisebb érték |
| --- | --- | --- |
| bmin | = | a bjobb oldal és a bbal oldal közül a kisebb érték |
| L | = | hosszirányú eltolódás a jármű bal, illetve jobb oldalán lévő oszlopok középvonala között. |

amin

=

az ajobb oldal és az abal oldal közül a kisebb érték

bmin

=

a bjobb oldal és a bbal oldal közül a kisebb érték

L

=

hosszirányú eltolódás a jármű bal, illetve jobb oldalán lévő oszlopok középvonala között.

A4.3.   ábra

Szegmens hosszának meghatározása, ha a szegmens két oldalán lévő oszlopok nincsenek egy keresztirányú síkban

Image

| 2.3.2. | A szegmens minimális hosszába beletartozik a teljes ablakoszlop (beleértve hajlását, lekerekítésének sugarát stb.). Ha a hajlás, illetve a lekerekítés sugara nagyobb, mint a szomszédos ablak hosszának a fele, akkor a következő oszlop a szegmenshez tartozik. |
| --- | --- |

2.3.2.

A szegmens minimális hosszába beletartozik a teljes ablakoszlop (beleértve hajlását, lekerekítésének sugarát stb.). Ha a hajlás, illetve a lekerekítés sugara nagyobb, mint a szomszédos ablak hosszának a fele, akkor a következő oszlop a szegmenshez tartozik.

| 2.4. | Két szegmens között a távolságot a keresztirányú síkjaik közötti távolsággal kell megadni. |
| --- | --- |

2.4.

Két szegmens között a távolságot a keresztirányú síkjaik közötti távolsággal kell megadni.

| 2.5. | A szegmensnek a jármű tömegközéppontjától mért távolságát a keresztirányú síkjától a jármű tömegközéppontjáig terjedő merőleges távolsággal kell megadni. |
| --- | --- |

2.5.

A szegmensnek a jármű tömegközéppontjától mért távolságát a keresztirányú síkjától a jármű tömegközéppontjáig terjedő merőleges távolsággal kell megadni.

3.   Összekötő szerkezetek a szegmensek között

| 3.1. | A szegmenseket összekötő szerkezeteknek a felépítményen egyértelműen el kell különülniük. Ezek a szerkezeti elemek két különböző kategóriába tartoznak:






  3.1.1. | Összekötő szerkezetek, amelyek a felépítmény részei. Ezen elemeket a gyártó megnevezi a benyújtott tervben. Ezek között lehet:






  3.1.1.1. | több szegmenst összekötő oldalfalszerkezet, tetőszerkezet, padlószerkezet; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

A szegmenseket összekötő szerkezeteknek a felépítményen egyértelműen el kell különülniük. Ezek a szerkezeti elemek két különböző kategóriába tartoznak:

3.1.1.

Összekötő szerkezetek, amelyek a felépítmény részei. Ezen elemeket a gyártó megnevezi a benyújtott tervben. Ezek között lehet:

3.1.1.1.

több szegmenst összekötő oldalfalszerkezet, tetőszerkezet, padlószerkezet;

| 3.1.1.2. | egy vagy több szegmenst megerősítő szerkezeti elemek; például fülkék az ülések alatt, kerékdobok, oldalfalat a padlóhoz kötő ülésszerkezetek, konyha, szekrény és illemhely szerkezetei. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

egy vagy több szegmenst megerősítő szerkezeti elemek; például fülkék az ülések alatt, kerékdobok, oldalfalat a padlóhoz kötő ülésszerkezetek, konyha, szekrény és illemhely szerkezetei.

| 3.1.2. | Kiegészítő elemek, amelyek nem járulnak hozzá a jármű szerkezeti szilárdságához, de amelyek behatolhatnak a túlélési térbe, például: szellőzővezetékek, kézipoggyásztartók, fűtőcsövek. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kiegészítő elemek, amelyek nem járulnak hozzá a jármű szerkezeti szilárdságához, de amelyek behatolhatnak a túlélési térbe, például: szellőzővezetékek, kézipoggyásztartók, fűtőcsövek.

4.   Tömegeloszlás

| 4.1. | A gyártónak egyértelműen meg kell határoznia a jármű tömegének a felépítmény egyes szegmenseihez tartozó tömegét. E tömegeloszlásnak ki kell fejeznie valamennyi szegmens energiaelnyelő képességét és terhelésviselő kapacitását. A következő követelményeknek kell teljesülniük a tömegeloszlás meghatározása során:






  4.1.1. | az egyes szegmensekhez tartozó tömegek összegét a teljes jármű M tömegéhez kell vonatkoztatni:

  ahol:







  mj | = | a j-ik szegmensre vonatkoztatott tömeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| n | = | a felépítmény szegmenseinek száma |
| M | = | Mk Mk, menetkész saját tömeg; vagy |
| | = | Mt tényleges össztömeg, adott esetben. |

4.1.

A gyártónak egyértelműen meg kell határoznia a jármű tömegének a felépítmény egyes szegmenseihez tartozó tömegét. E tömegeloszlásnak ki kell fejeznie valamennyi szegmens energiaelnyelő képességét és terhelésviselő kapacitását. A következő követelményeknek kell teljesülniük a tömegeloszlás meghatározása során:

4.1.1.

az egyes szegmensekhez tartozó tömegek összegét a teljes jármű M tömegéhez kell vonatkoztatni:

ahol:

mj

=

a j-ik szegmensre vonatkoztatott tömeg

n

=

a felépítmény szegmenseinek száma

M

=

Mk Mk, menetkész saját tömeg; vagy

=

Mt tényleges össztömeg, adott esetben.

| 4.1.2. | Az elosztott tömegek tömegközéppontjának ugyanabban a helyzetben kell lennie, mint a jármű tömegközéppontjának:

  ahol:







  lj | = | a j-ik szegmens távolsága a jármű tömegközéppontjától (lásd a 2.3. szakaszt).
  lj pozitív, ha a szegmens a tömegközéppont előtt van, és negatív, ha mögötte van. |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2.

Az elosztott tömegek tömegközéppontjának ugyanabban a helyzetben kell lennie, mint a jármű tömegközéppontjának:

ahol:

lj

=

a j-ik szegmens távolsága a jármű tömegközéppontjától (lásd a 2.3. szakaszt).

lj pozitív, ha a szegmens a tömegközéppont előtt van, és negatív, ha mögötte van.

| 4.2. | A felépítmény valamennyi szegmensének mj tömegét a gyártó határozza meg a következők szerint:






  4.2.1. | a j-ik szegmens elemeinek tömegét az mj tömegéhez kell vonatkoztatni:

  ahol:







  mjk | = | a szegmens egyes összetevőinek tömege, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| s | = | az egyedi tömegek száma a szegmensben. |

4.2.

A felépítmény valamennyi szegmensének mj tömegét a gyártó határozza meg a következők szerint:

4.2.1.

a j-ik szegmens elemeinek tömegét az mj tömegéhez kell vonatkoztatni:

ahol:

mjk

=

a szegmens egyes összetevőinek tömege,

s

=

az egyedi tömegek száma a szegmensben.

| 4.2.2. | a szegmenst alkotó tömegek tömegközéppontjának ugyanabban a keresztirányú helyzetben kell lennie a szegmensen belül, mint a szegmensek tömegközéppontjának:

  ahol:







  yk | = | a szegmens k-ik tömegrészének távolsága a „Z” tengelytől,
  yk pozitív érték lesz a tengely egyik oldalán és negatív a másik oldalon. |
| --- | --- | --- | --- |
| zk | = | a szegmens k-ik tömegrészének távolsága az „Y” tengelytől,
  zk zk pozitív érték lesz a tengely egyik oldalán és negatív a másik oldalon. |

4.2.2.

a szegmenst alkotó tömegek tömegközéppontjának ugyanabban a keresztirányú helyzetben kell lennie a szegmensen belül, mint a szegmensek tömegközéppontjának:

ahol:

yk

=

a szegmens k-ik tömegrészének távolsága a „Z” tengelytől,

yk pozitív érték lesz a tengely egyik oldalán és negatív a másik oldalon.

zk

=

a szegmens k-ik tömegrészének távolsága az „Y” tengelytől,

zk zk pozitív érték lesz a tengely egyik oldalán és negatív a másik oldalon.

| 4.3. | Amikor az utasbiztonsági berendezés a jármű felszerelésének része, a bennülők szegmenshez rendelt tömegének megfelelő, a felépítmény azon részéhez kell rögzíteni, amelynek az ülés és a rajtuk ülők által kifejtett terhelést el kell nyelni. |
| --- | --- |

4.3.

Amikor az utasbiztonsági berendezés a jármű felszerelésének része, a bennülők szegmenshez rendelt tömegének megfelelő, a felépítmény azon részéhez kell rögzíteni, amelynek az ülés és a rajtuk ülők által kifejtett terhelést el kell nyelni.

A4.4.   ábra

Tömegeloszlás a szegmens keresztmetszetében

Image

---

5. MELLÉKLET

BORÍTÁSOS VIZSGÁLAT MINT ALAPVETŐ JÓVÁHAGYÁSI MÓDSZER

1.   A billentő pad

| 1.1. | A billentő állványnak megfelelően merevnek és szabályozott forgásúnak kell lennie ahhoz, hogy a jármű tengelyei egyszerre emelkedjenek fel, 1°-nál kisebb eltéréssel az állvány tengelyek alatt mért dőlési szögeinek megfelelően. |
| --- | --- |

1.1.

A billentő állványnak megfelelően merevnek és szabályozott forgásúnak kell lennie ahhoz, hogy a jármű tengelyei egyszerre emelkedjenek fel, 1°-nál kisebb eltéréssel az állvány tengelyek alatt mért dőlési szögeinek megfelelően.

| 1.2. | A magasságkülönbségnek az árok vízszintes alsó síkja (lásd A5.1. ábra) és a billentő állvány – amelyen az autóbusz áll – síkja között 800 ± 20 mm-nek kell lennie. |
| --- | --- |

1.2.

A magasságkülönbségnek az árok vízszintes alsó síkja (lásd A5.1. ábra) és a billentő állvány – amelyen az autóbusz áll – síkja között 800 ± 20 mm-nek kell lennie.

| 1.3. | Az árokhoz kapcsolódó billentő állványt a következők szerint kell elhelyezni (lásd az A5.1. ábrát):






  1.3.1. | forgástengelye legfeljebb 100 mm-re van az árok függőleges falától; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Az árokhoz kapcsolódó billentő állványt a következők szerint kell elhelyezni (lásd az A5.1. ábrát):

1.3.1.

forgástengelye legfeljebb 100 mm-re van az árok függőleges falától;

| 1.3.2. | forgástengelye legfeljebb 100 mm-re van a vízszintes billentő állvány síkja alatt. |
| --- | --- |

1.3.2.

forgástengelye legfeljebb 100 mm-re van a vízszintes billentő állvány síkja alatt.

A5.1. ábra

A billentő pad geometriája

Image

| 1.4. | A jármű döntésekor keréktámaszokat kell használni a keréknél, a forgástengelyhez lehető legközelebb, a jármű megcsúszásának megakadályozására. A keréktámaszok fő jellemzői (lásd A5.1. ábra):






  1.4.1. | A keréktámasz méretei:







  magasság | : | nem lehet nagyobb, mint annak a távolságnak a kétharmada, amely azon felület, amelyen a jármű billentése előtt áll, és a felülethez legközelebb lévő keréknek a kerékpántja között van. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| szélesség | : | 20 mm |
| az él sugara | : | 10 mm |
| hosszúság | : | legalább 500 mm; |

1.4.

A jármű döntésekor keréktámaszokat kell használni a keréknél, a forgástengelyhez lehető legközelebb, a jármű megcsúszásának megakadályozására. A keréktámaszok fő jellemzői (lásd A5.1. ábra):

1.4.1.

A keréktámasz méretei:

magasság

:

nem lehet nagyobb, mint annak a távolságnak a kétharmada, amely azon felület, amelyen a jármű billentése előtt áll, és a felülethez legközelebb lévő keréknek a kerékpántja között van.

szélesség

:

20 mm

az él sugara

:

10 mm

hosszúság

:

legalább 500 mm;

| 1.4.2. | A legszélesebb tengelynél a keréktámaszt úgy kell elhelyezni a billentő állványon, hogy a gumiabroncs oldala legfeljebb 100 mm-re legyen a forgástengelytől. |
| --- | --- |

1.4.2.

A legszélesebb tengelynél a keréktámaszt úgy kell elhelyezni a billentő állványon, hogy a gumiabroncs oldala legfeljebb 100 mm-re legyen a forgástengelytől.

| 1.4.3. | A többi tengelynél úgy kell beállítani a keréktámaszt, hogy a jármű függőleges hosszirányú középsíkja (VLCP) párhuzamos legyen a forgástengellyel. |
| --- | --- |

1.4.3.

A többi tengelynél úgy kell beállítani a keréktámaszt, hogy a jármű függőleges hosszirányú középsíkja (VLCP) párhuzamos legyen a forgástengellyel.

| 1.5. | A billentő állványt úgy kell felépíteni, hogy a jármű annak hosszirányú tengelye mentén ne tudjon elmozdulni. |
| --- | --- |

1.5.

A billentő állványt úgy kell felépíteni, hogy a jármű annak hosszirányú tengelye mentén ne tudjon elmozdulni.

| 1.6. | Az árok ütközési területének vízszintes, egyenletes, száraz és sima betonfelületnek kell lennie. |
| --- | --- |

1.6.

Az árok ütközési területének vízszintes, egyenletes, száraz és sima betonfelületnek kell lennie.

2.   A vizsgálandó jármű előkészítése

| 2.1. | A vizsgálandó járműnek nem szükséges teljesen befejezett, „működésre kész” állapotban lennie. Általában minden, a befejezett járműhöz képest tapasztalható eltérés elfogadható, ha azok a felépítmény alapvető jellemzőit és viselkedését nem befolyásolják. A vizsgálandó járműnek a következők szempontjából ugyanolyannak kell lennie, mint a teljesen befejezett változat:






  2.1.1. | a tömegközéppont helye, a jármű teljes tömege (menetkész saját tömeg vagy a jármű tényleges össztömege, ha be van szerelve utasbiztonsági berendezés) és a tömegek eloszlása és elhelyezése, a gyártó bejelentésében szereplők szerint; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A vizsgálandó járműnek nem szükséges teljesen befejezett, „működésre kész” állapotban lennie. Általában minden, a befejezett járműhöz képest tapasztalható eltérés elfogadható, ha azok a felépítmény alapvető jellemzőit és viselkedését nem befolyásolják. A vizsgálandó járműnek a következők szempontjából ugyanolyannak kell lennie, mint a teljesen befejezett változat:

2.1.1.

a tömegközéppont helye, a jármű teljes tömege (menetkész saját tömeg vagy a jármű tényleges össztömege, ha be van szerelve utasbiztonsági berendezés) és a tömegek eloszlása és elhelyezése, a gyártó bejelentésében szereplők szerint;

| 2.1.2. | minden olyan elemet, amely – a gyártó szerint – hozzájárul a felépítmény szilárdságához, eredeti helyzetében kell beszerelni (lásd az előírás 4. mellékletét); |
| --- | --- |

2.1.2.

minden olyan elemet, amely – a gyártó szerint – hozzájárul a felépítmény szilárdságához, eredeti helyzetében kell beszerelni (lásd az előírás 4. mellékletét);

| 2.1.3. | azok az elemek, amelyek nem járulnak hozzá a felépítmény szilárdságához és túl értékesek, ahhoz hogy károsodásukat kockáztassák (pl. hajtólánc, műszerfal, vezetőülés, konyhai, illetve illemhely-berendezések stb.) más, tömegükben és beszerelési módszerükben egyenértékű elemekkel helyettesíthetők. A kiegészítő elemek nem erősíthetik a felépítmény szilárdságát; |
| --- | --- |

2.1.3.

azok az elemek, amelyek nem járulnak hozzá a felépítmény szilárdságához és túl értékesek, ahhoz hogy károsodásukat kockáztassák (pl. hajtólánc, műszerfal, vezetőülés, konyhai, illetve illemhely-berendezések stb.) más, tömegükben és beszerelési módszerükben egyenértékű elemekkel helyettesíthetők. A kiegészítő elemek nem erősíthetik a felépítmény szilárdságát;

| 2.1.4. | tüzelőanyag, akkumulátorsav és más éghető, robbanó vagy korrodáló anyag helyettesíthető más anyagokkal, feltéve, hogy megfelelnek a 2.1.1. szakasz feltételeinek. |
| --- | --- |

2.1.4.

tüzelőanyag, akkumulátorsav és más éghető, robbanó vagy korrodáló anyag helyettesíthető más anyagokkal, feltéve, hogy megfelelnek a 2.1.1. szakasz feltételeinek.

| 2.1.5. | Ha az utasbiztonsági berendezés a járműtípus része, minden olyan ülésre, amelyet utasbiztonsági berendezéssel láttak el, tömeget kell rögzíteni a következő két módszer egyikével, amelyet a gyártó választhat ki:






  2.1.5.1. | Első módszer: a tömeg(et)






  2.1.5.1.1. | a bennülő egyén 68 kg tömegének (Mmi) 50 %-a; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.5.

Ha az utasbiztonsági berendezés a járműtípus része, minden olyan ülésre, amelyet utasbiztonsági berendezéssel láttak el, tömeget kell rögzíteni a következő két módszer egyikével, amelyet a gyártó választhat ki:

2.1.5.1.

Első módszer: a tömeg(et)

2.1.5.1.1.

a bennülő egyén 68 kg tömegének (Mmi) 50 %-a;

| 2.1.5.1.2. | úgy kell elhelyezni, hogy tömegközéppontja az ülésnek a 21. előírás 5. melléklete szerinti R pontja felett 100 mm-re és előtte 100 mm-re helyezkedjen el, és |
| --- | --- |

2.1.5.1.2.

úgy kell elhelyezni, hogy tömegközéppontja az ülésnek a 21. előírás 5. melléklete szerinti R pontja felett 100 mm-re és előtte 100 mm-re helyezkedjen el, és

| 2.1.5.1.3. | szilárdan és biztonságosan kell rögzíteni úgy, hogy ne váljon el az üléstől a vizsgálat alatt. |
| --- | --- |

2.1.5.1.3.

szilárdan és biztonságosan kell rögzíteni úgy, hogy ne váljon el az üléstől a vizsgálat alatt.

| 2.1.5.2. | Második módszer: a tömeg(et)






  2.1.5.2.1. | 68 kg tömegű, ember formájú ballaszt, amelyet kétpontos biztonsági öv rögzítsen. A ballaszt tegye lehetővé a biztonsági öv átvezetését és beállítását; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2.

Második módszer: a tömeg(et)

2.1.5.2.1.

68 kg tömegű, ember formájú ballaszt, amelyet kétpontos biztonsági öv rögzítsen. A ballaszt tegye lehetővé a biztonsági öv átvezetését és beállítását;

| 2.1.5.2.2. | úgy kell elhelyezni, hogy tömegközéppontja és beállítása megfeleljen az A5.2. ábrának; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2.

úgy kell elhelyezni, hogy tömegközéppontja és beállítása megfeleljen az A5.2. ábrának;

| 2.1.5.2.3. | szilárdan és biztonságosan rögzíteni kell, hogy ne váljon el az üléstől a vizsgálat alatt. |
| --- | --- |

2.1.5.2.3.

szilárdan és biztonságosan rögzíteni kell, hogy ne váljon el az üléstől a vizsgálat alatt.

A5.2. ábra

Ember formájú ballaszt adatai

Image

| 2.2. | A vizsgálandó jármű előkészítése:






  2.2.1. | a gumiabroncsokat a gyártó által előírt nyomásra kell felfújni; |
| --- | --- | --- |

2.2.

A vizsgálandó jármű előkészítése:

2.2.1.

a gumiabroncsokat a gyártó által előírt nyomásra kell felfújni;

| 2.2.2. | a jármű felfüggesztési rendszerét blokkolni kell, azaz a jármű tengelyeit, rugóit és a függesztő elemeit a karosszériához viszonyítva rögzíteni kell. A vízszintes billentő állvány felett a padló magasságát a gyártó járműre előírt jellemzői szerint kell beállítani aszerint, hogy a jármű menetkész saját tömege vagy össztömege szerint van megterhelve; |
| --- | --- |

2.2.2.

a jármű felfüggesztési rendszerét blokkolni kell, azaz a jármű tengelyeit, rugóit és a függesztő elemeit a karosszériához viszonyítva rögzíteni kell. A vízszintes billentő állvány felett a padló magasságát a gyártó járműre előírt jellemzői szerint kell beállítani aszerint, hogy a jármű menetkész saját tömege vagy össztömege szerint van megterhelve;

| 2.2.3. | a jármű minden ajtajának csukva, de nem zárva kell lennie. |
| --- | --- |

2.2.3.

a jármű minden ajtajának csukva, de nem zárva kell lennie.

| 2.3. | A csuklós jármű merev részei külön és együtt is vizsgálhatók. |
| --- | --- |

2.3.

A csuklós jármű merev részei külön és együtt is vizsgálhatók.

| 2.3.1. | A csuklós részek együttes vizsgálata során a jármű részeit egymáshoz kell rögzíteni úgy, hogy






  2.3.1.1. | ne legyen viszonylagos mozgás közöttük a borítás folyamata alatt; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

A csuklós részek együttes vizsgálata során a jármű részeit egymáshoz kell rögzíteni úgy, hogy

2.3.1.1.

ne legyen viszonylagos mozgás közöttük a borítás folyamata alatt;

| 2.3.1.2. | ne legyen jelentős változás a tömegeloszlásban és a tömegközéppont helyzetében; |
| --- | --- |

2.3.1.2.

ne legyen jelentős változás a tömegeloszlásban és a tömegközéppont helyzetében;

| 2.3.1.3. | ne legyen jelentős változás a felépítmény szilárdságában és alakváltozási képességében. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

ne legyen jelentős változás a felépítmény szilárdságában és alakváltozási képességében.

| 2.3.2. | A csuklós rész külön vizsgálatánál az egytengelyes részeket egy mesterséges támaszra kell felerősíteni, amely a billentő állványhoz viszonyítva ugyanolyan helyzetben tartja őket, míg vízszintes helyzetükből elmozdulnak a borítási pontig. A támaszra vonatkozó követelmények:






  2.3.2.1. | úgy kell a szerkezethez rögzíteni, hogy se ne erősítse, se ne járuljon külön hozzá a felépítmény terheléséhez; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

A csuklós rész külön vizsgálatánál az egytengelyes részeket egy mesterséges támaszra kell felerősíteni, amely a billentő állványhoz viszonyítva ugyanolyan helyzetben tartja őket, míg vízszintes helyzetükből elmozdulnak a borítási pontig. A támaszra vonatkozó követelmények:

2.3.2.1.

úgy kell a szerkezethez rögzíteni, hogy se ne erősítse, se ne járuljon külön hozzá a felépítmény terheléséhez;

| 2.3.2.2. | úgy kell kialakítani, hogy ne szenvedjen olyan alakváltozást, amely megváltoztathatja a jármű borulásának irányát; |
| --- | --- |

2.3.2.2.

úgy kell kialakítani, hogy ne szenvedjen olyan alakváltozást, amely megváltoztathatja a jármű borulásának irányát;

| 2.3.2.3. | tömege legyen egyenlő a becsukló részek azon elemeinek a tömegével, amelyek névlegesen a vizsgált részhez tartoznak, de amelyeket nem helyeznek rá (pl. forgólap és padlója, kapaszkodók, gumi tömítőfüggönyök stb.); |
| --- | --- |

2.3.2.3.

tömege legyen egyenlő a becsukló részek azon elemeinek a tömegével, amelyek névlegesen a vizsgált részhez tartoznak, de amelyeket nem helyeznek rá (pl. forgólap és padlója, kapaszkodók, gumi tömítőfüggönyök stb.);

| 2.3.2.4. | tömegközéppontja ugyanabban a magasságban legyen, mint azoknak a részeknek a tömegközéppontja, amelyeket a 2.3.2.3. szakasz felsorol; |
| --- | --- |

2.3.2.4.

tömegközéppontja ugyanabban a magasságban legyen, mint azoknak a részeknek a tömegközéppontja, amelyeket a 2.3.2.3. szakasz felsorol;

| 2.3.2.5. | forgástengelyének párhuzamosnak kell lennie a jármű többtengelyes részének hosszirányú tengelyével és át kell haladnia az e részen lévő gumiabroncsok talppontján. |
| --- | --- |

2.3.2.5.

forgástengelyének párhuzamosnak kell lennie a jármű többtengelyes részének hosszirányú tengelyével és át kell haladnia az e részen lévő gumiabroncsok talppontján.

3.   A vizsgálati eljárás, a vizsgálat folyamata

| 3.1. | A borításos vizsgálat nagyon gyors, dinamikus folyamat, amelynek megkülönböztethető fázisai vannak, amit figyelembe kell venni a borításos vizsgálat, annak műszerezése és mérései tervezése során. |
| --- | --- |

3.1.

A borításos vizsgálat nagyon gyors, dinamikus folyamat, amelynek megkülönböztethető fázisai vannak, amit figyelembe kell venni a borításos vizsgálat, annak műszerezése és mérései tervezése során.

| 3.2. | A járművet rázkódás és dinamikus hatások nélkül meg kell dönteni addig, amíg el nem éri instabil helyzetét és borulni nem kezd. A billentő állvány szöggyorsulása nem haladhatja meg az 5o/s (0,087 rad/s) értéket. |
| --- | --- |

3.2.

A járművet rázkódás és dinamikus hatások nélkül meg kell dönteni addig, amíg el nem éri instabil helyzetét és borulni nem kezd. A billentő állvány szöggyorsulása nem haladhatja meg az 5o/s (0,087 rad/s) értéket.

| 3.3. | Belső megfigyeléshez nagysebességű fényképezőgépet, videót, deformálódó mintákat, elektromos érzékelőket vagy más alkalmas eszközt kell használni annak meghatározására, hogy az előírás 5.1. szakaszának követelményei teljesülnek-e. Ezt minden olyan utas-, vezető- és személyzeti helyen ellenőrizni kell, ahol a túlélési tér veszélyeztetettnek tűnik; a pontos helyet a műszaki szolgálat választja ki. Legalább két helyzetet, nevezetesen az utastér elejét és hátulját kell vizsgálni. |
| --- | --- |

3.3.

Belső megfigyeléshez nagysebességű fényképezőgépet, videót, deformálódó mintákat, elektromos érzékelőket vagy más alkalmas eszközt kell használni annak meghatározására, hogy az előírás 5.1. szakaszának követelményei teljesülnek-e. Ezt minden olyan utas-, vezető- és személyzeti helyen ellenőrizni kell, ahol a túlélési tér veszélyeztetettnek tűnik; a pontos helyet a műszaki szolgálat választja ki. Legalább két helyzetet, nevezetesen az utastér elejét és hátulját kell vizsgálni.

| 3.4. | A borítási és alakváltozási folyamat külső megfigyelése és felvétele javasolt, a következők szerint:






  3.4.1. | két nagysebességű kamera – egyik elől, másik hátul. Ezeket elég távol kell elhelyezni a jármű első és hátsó falától ahhoz, hogy mérhető képeket készítsenek, elkerülendő a nagy látószögű torzítást az A5.3a. ábrán szereplő árnyékolt területen; |
| --- | --- | --- |

3.4.

A borítási és alakváltozási folyamat külső megfigyelése és felvétele javasolt, a következők szerint:

3.4.1.

két nagysebességű kamera – egyik elől, másik hátul. Ezeket elég távol kell elhelyezni a jármű első és hátsó falától ahhoz, hogy mérhető képeket készítsenek, elkerülendő a nagy látószögű torzítást az A5.3a. ábrán szereplő árnyékolt területen;

| 3.4.2. | a tömegközéppont helyzetét és a felépítmény körvonalát (lásd az A5.3b. ábrát) vonalazással kell jelölni a helyes mérések biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.4.2.

a tömegközéppont helyzetét és a felépítmény körvonalát (lásd az A5.3b. ábrát) vonalazással kell jelölni a helyes mérések biztosítása érdekében.

A5.3a. ábra

Külső kamera javasolt látótere

Image

A5.3b. ábra

A tömegközéppont és a jármű körvonalának javasolt megjelölése

Image

4.   A borításos vizsgálat dokumentálása

| 4.1. | A gyártó megadja a vizsgálandó jármű részletes leírását, amelyben:






  4.1.1. | felsorol minden eltérést a teljesen befejezett menetkész járműtípus és a vizsgálatra kerülő jármű között; |
| --- | --- | --- |

4.1.

A gyártó megadja a vizsgálandó jármű részletes leírását, amelyben:

4.1.1.

felsorol minden eltérést a teljesen befejezett menetkész járműtípus és a vizsgálatra kerülő jármű között;

| 4.1.2. | a (tömeg, tömegeloszlás és beszerelés tekintetében alkalmazott) egyenértékű helyettesítéseket minden esetben indokolja, ha szerkezeti részeket, egységeket más egységekkel vagy tömegekkel helyettesít; |
| --- | --- |

4.1.2.

a (tömeg, tömegeloszlás és beszerelés tekintetében alkalmazott) egyenértékű helyettesítéseket minden esetben indokolja, ha szerkezeti részeket, egységeket más egységekkel vagy tömegekkel helyettesít;

| 4.1.3. | egyértelműen meghatározza a tömegközéppont helyét a vizsgált járműben, a már vizsgálatra kész járművön elvégzett mérések, vagy (a teljesen befejezett járműtípuson végzett) mérések és a tömeghelyettesítésen alapuló számítások együttese alapján. |
| --- | --- |

4.1.3.

egyértelműen meghatározza a tömegközéppont helyét a vizsgált járműben, a már vizsgálatra kész járművön elvégzett mérések, vagy (a teljesen befejezett járműtípuson végzett) mérések és a tömeghelyettesítésen alapuló számítások együttese alapján.

| 4.2. | A vizsgálati jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell minden olyan adatot (képek, feljegyzések, rajzok, mért értékek stb.), amely bizonyítja a következőket:






  4.2.1. | a vizsgálatra e melléklet szerint került sor; |
| --- | --- | --- |

4.2.

A vizsgálati jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell minden olyan adatot (képek, feljegyzések, rajzok, mért értékek stb.), amely bizonyítja a következőket:

4.2.1.

a vizsgálatra e melléklet szerint került sor;

| 4.2.2. | teljesülnek (vagy sem) az előírás 5.1.1. és 5.1.2. szakaszában megadott követelmények; |
| --- | --- |

4.2.2.

teljesülnek (vagy sem) az előírás 5.1.1. és 5.1.2. szakaszában megadott követelmények;

| 4.2.3. | a belső megfigyelések egyedi értékelése; |
| --- | --- |

4.2.3.

a belső megfigyelések egyedi értékelése;

| 4.2.4. | minden olyan adat és tájékoztatás, amely a járműtípus, a vizsgált jármű és maga a vizsgálat azonosításához szükséges, illetve a vizsgálatokért és értékelésükért felelős személyek. |
| --- | --- |

4.2.4.

minden olyan adat és tájékoztatás, amely a járműtípus, a vizsgált jármű és maga a vizsgálat azonosításához szükséges, illetve a vizsgálatokért és értékelésükért felelős személyek.

| 4.3. | Ajánlatos rögzíteni a vizsgálati jegyzőkönyvben a tömegközéppontnak az árok talajszintjétől mért legmagasabb és legalacsonyabb helyzetét. |
| --- | --- |

4.3.

Ajánlatos rögzíteni a vizsgálati jegyzőkönyvben a tömegközéppontnak az árok talajszintjétől mért legmagasabb és legalacsonyabb helyzetét.

---

6. MELLÉKLET

KAROSSZÉRIARÉSZEKEN VÉGZETT BORÍTÁSOS VIZSGÁLAT MINT EGYENÉRTÉKŰ JÓVÁHAGYÁSI MÓDSZER

1.   Kiegészítő adatok és információk

Ha a gyártó ezt a vizsgálati módszert választja, ezen előírás 3. szakaszában felsorolt adatokon, tájékoztatáson és rajzokon túlmenően a műszaki szolgálat részére a következő információkat is át kell adni:

| 1.1. | a vizsgálatra kerülő karosszériarész rajzai; |
| --- | --- |

1.1.

a vizsgálatra kerülő karosszériarész rajzai;

| 1.2. | a 4. melléklet 4. szakaszában megadott tömegeloszlások érvényességének igazolása, a karosszériarész borításos vizsgálatának sikeres teljesítését követően; |
| --- | --- |

1.2.

a 4. melléklet 4. szakaszában megadott tömegeloszlások érvényességének igazolása, a karosszériarész borításos vizsgálatának sikeres teljesítését követően;

| 1.3. | a vizsgált karosszériarészek mért tömege, illetve annak igazolása, hogy tömegközéppontjuk ugyanott található, mint a menetkész saját tömegű járműé – ha a jármű nincs utasbiztonsági berendezéssel felszerelve –, vagy a tényleges össztömeggel rendelkező járműé, ha utasbiztonsági berendezéssel van felszerelve. (A mérési jegyzőkönyvek bemutatása). |
| --- | --- |

1.3.

a vizsgált karosszériarészek mért tömege, illetve annak igazolása, hogy tömegközéppontjuk ugyanott található, mint a menetkész saját tömegű járműé – ha a jármű nincs utasbiztonsági berendezéssel felszerelve –, vagy a tényleges össztömeggel rendelkező járműé, ha utasbiztonsági berendezéssel van felszerelve. (A mérési jegyzőkönyvek bemutatása).

2.   A billentő pad

A billentő padnak meg kell felelnie az 5. melléklet 1. szakaszában megadott követelményeknek.

3.   A karosszériarész előkészítése

| 3.1. | A vizsgálandó karosszériarészek számát a következő szabályok szerint kell meghatározni:






  3.1.1. | a felépítmény részét képező minden különböző szegmenskialakítást legalább egy karosszériarészen meg kell vizsgálni; |
| --- | --- | --- |

3.1.

A vizsgálandó karosszériarészek számát a következő szabályok szerint kell meghatározni:

3.1.1.

a felépítmény részét képező minden különböző szegmenskialakítást legalább egy karosszériarészen meg kell vizsgálni;

| 3.1.2. | minden karosszériarésznek legalább két szegmenssel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

3.1.2.

minden karosszériarésznek legalább két szegmenssel kell rendelkeznie;

| 3.1.3. | mesterséges karosszériarészben (lásd az előírás 2.28. szakaszát) minden egyes szegmens bármely másik szegmenshez viszonyított tömeghányada ne legyen kettőnél nagyobb; |
| --- | --- |

3.1.3.

mesterséges karosszériarészben (lásd az előírás 2.28. szakaszát) minden egyes szegmens bármely másik szegmenshez viszonyított tömeghányada ne legyen kettőnél nagyobb;

| 3.1.4. | a karosszériarész, beleértve bármilyen különleges összeállítást, amely a karosszéria kialakításában felmerülhet, legyen jellemző a teljes jármű túlélési terére; |
| --- | --- |

3.1.4.

a karosszériarész, beleértve bármilyen különleges összeállítást, amely a karosszéria kialakításában felmerülhet, legyen jellemző a teljes jármű túlélési terére;

| 3.1.5. | a karosszériarészek legyenek jellemzők az egész tetőszerkezetre, ha olyan helyi eltérések vannak, mint változó magasság, légkondicionáló elhelyezése, gáztartály, csomagtartó stb. |
| --- | --- |

3.1.5.

a karosszériarészek legyenek jellemzők az egész tetőszerkezetre, ha olyan helyi eltérések vannak, mint változó magasság, légkondicionáló elhelyezése, gáztartály, csomagtartó stb.

| 3.2. | A karosszériarész szegmensei szerkezetileg ugyanolyanok legyenek, mint a felépítményben, ami az alakot, geometriát, anyagokat, csatlakozásokat illeti. |
| --- | --- |

3.2.

A karosszériarész szegmensei szerkezetileg ugyanolyanok legyenek, mint a felépítményben, ami az alakot, geometriát, anyagokat, csatlakozásokat illeti.

| 3.3. | Az összekapcsoló szerkezet a szegmensek között feleljen meg a gyártó felépítményről szóló leírásának (lásd 4. melléklet, 3. szakasz), és a következő szabályokat figyelembe kell venni:






  3.3.1. | egy közvetlenül a tényleges járműkialakításból vett eredeti karosszériarész esetében az alap és a kiegészítő összekapcsoló szerkezetek (lásd 4. melléklet 3.1. szakasza) ugyanazok legyenek, mint a jármű felépítményében; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Az összekapcsoló szerkezet a szegmensek között feleljen meg a gyártó felépítményről szóló leírásának (lásd 4. melléklet, 3. szakasz), és a következő szabályokat figyelembe kell venni:

3.3.1.

egy közvetlenül a tényleges járműkialakításból vett eredeti karosszériarész esetében az alap és a kiegészítő összekapcsoló szerkezetek (lásd 4. melléklet 3.1. szakasza) ugyanazok legyenek, mint a jármű felépítményében;

| 3.3.2. | mesterséges karosszériarész esetében az összekapcsoló szerkezeteknek a szilárdság, merevség és viselkedés szempontjából egyenértékűnek kell lenniük a jármű felépítményének tulajdonságaival; |
| --- | --- |

3.3.2.

mesterséges karosszériarész esetében az összekapcsoló szerkezeteknek a szilárdság, merevség és viselkedés szempontjából egyenértékűnek kell lenniük a jármű felépítményének tulajdonságaival;

| 3.3.3. | azokat a merev elemeket, amelyek nem részei a felépítménynek, de amelyek behatolhatnak a túlélési térbe az alakváltozás során, el kell helyezni a karosszériarészben; |
| --- | --- |

3.3.3.

azokat a merev elemeket, amelyek nem részei a felépítménynek, de amelyek behatolhatnak a túlélési térbe az alakváltozás során, el kell helyezni a karosszériarészben;

| 3.3.4. | az összekapcsoló szerkezetek tömegét a tömeg felosztásakor figyelembe kell venni abból a szempontból, hogy melyik szegmenshez tartoznak és az adott szegmensen belül milyen az eloszlás. |
| --- | --- |

3.3.4.

az összekapcsoló szerkezetek tömegét a tömeg felosztásakor figyelembe kell venni abból a szempontból, hogy melyik szegmenshez tartoznak és az adott szegmensen belül milyen az eloszlás.

| 3.4. | A karosszériarészeket mesterséges támasztékkal kell ellátni, hogy a tömegközéppontjuk és forgástengelyük a billentő állványon ugyanott legyen, mint teljes járművön. A támaszokra vonatkozó követelmények:






  3.4.1. | úgy kell a karosszériarészhez rögzíteni, hogy se ne erősítsék, se ne járuljanak külön hozzá a karosszériarész terheléséhez; |
| --- | --- | --- |

3.4.

A karosszériarészeket mesterséges támasztékkal kell ellátni, hogy a tömegközéppontjuk és forgástengelyük a billentő állványon ugyanott legyen, mint teljes járművön. A támaszokra vonatkozó követelmények:

3.4.1.

úgy kell a karosszériarészhez rögzíteni, hogy se ne erősítsék, se ne járuljanak külön hozzá a karosszériarész terheléséhez;

| 3.4.2. | elég erősek és merevek legyenek, hogy ellenálljanak minden olyan alakváltozásnak, amely megváltoztathatja a karosszériarész mozgásának irányát a döntés és a borulás alatt; |
| --- | --- |

3.4.2.

elég erősek és merevek legyenek, hogy ellenálljanak minden olyan alakváltozásnak, amely megváltoztathatja a karosszériarész mozgásának irányát a döntés és a borulás alatt;

| 3.4.3. | a tömegüket figyelembe kell venni a karosszériarész tömegeloszlásának és tömegközéppontjának megállapítása során. |
| --- | --- |

3.4.3.

a tömegüket figyelembe kell venni a karosszériarész tömegeloszlásának és tömegközéppontjának megállapítása során.

| 3.5. | A tömeg elosztását a karosszériarészben a következők figyelembevételével kell elvégezni:






  3.5.1. | a teljes karosszériarészt (szegmensek, összekapcsoló szerkezetek, kiegészítő szerkezeti elemek, támaszok) figyelembe kell venni a 4. melléklet 4.2.1. és 4.2.2. szakaszában megadott két egyenlet érvényességének ellenőrzése során; |
| --- | --- | --- |

3.5.

A tömeg elosztását a karosszériarészben a következők figyelembevételével kell elvégezni:

3.5.1.

a teljes karosszériarészt (szegmensek, összekapcsoló szerkezetek, kiegészítő szerkezeti elemek, támaszok) figyelembe kell venni a 4. melléklet 4.2.1. és 4.2.2. szakaszában megadott két egyenlet érvényességének ellenőrzése során;

| 3.5.2. | a szegmensekhez kapcsolódó bármely tömeget (lásd 4.2.2. szakaszt és a 4. melléklet 4. ábráját) a karosszériarészben úgy kell elhelyezni, és ahhoz úgy kell rögzíteni, hogy ezek ne erősítsék meg a karosszériát, illetve ne jelentsenek járulékos terhelést, vagy ne korlátozzák az alakváltozást; |
| --- | --- |

3.5.2.

a szegmensekhez kapcsolódó bármely tömeget (lásd 4.2.2. szakaszt és a 4. melléklet 4. ábráját) a karosszériarészben úgy kell elhelyezni, és ahhoz úgy kell rögzíteni, hogy ezek ne erősítsék meg a karosszériát, illetve ne jelentsenek járulékos terhelést, vagy ne korlátozzák az alakváltozást;

| 3.5.3. | ha utasbiztonsági berendezés is része a járműtípusnak, a bennülők tömegét a 4. és az 5. mellékletben meghatározottak szerint kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

3.5.3.

ha utasbiztonsági berendezés is része a járműtípusnak, a bennülők tömegét a 4. és az 5. mellékletben meghatározottak szerint kell figyelembe venni.

4.   Vizsgálati eljárás

A vizsgálati eljárás ugyanaz, mit az 5. melléklet 3. szakaszában a teljes járműre meghatározott eljárás.

5.   A vizsgálatok értékelése

| 5.1. | A járműtípust jóvá kell hagyni, ha mindegyik karosszériarész megfelelőnek bizonyul a borításos vizsgálatban, továbbá a 4. melléklet 4. szakaszában levő 2. és 3. egyenlet teljesül. |
| --- | --- |

5.1.

A járműtípust jóvá kell hagyni, ha mindegyik karosszériarész megfelelőnek bizonyul a borításos vizsgálatban, továbbá a 4. melléklet 4. szakaszában levő 2. és 3. egyenlet teljesül.

| 5.2. | Ha a karosszériarészek valamelyike nem felel meg a vizsgálat során, a járműtípus nem hagyható jóvá. |
| --- | --- |

5.2.

Ha a karosszériarészek valamelyike nem felel meg a vizsgálat során, a járműtípus nem hagyható jóvá.

| 5.3. | Ha a karosszériarész megfelel a borításos vizsgálat során, akkor úgy kell tekinteni, hogy az e karosszériarészt alkotó szegmensek mindegyike megfelelt a borításos vizsgálatban, és az eredményre a jövőbeni jóváhagyási kérelmekben is hivatkozhatnak, feltéve, hogy tömegeik viszonya ugyanaz marad a következő felépítménynél is. |
| --- | --- |

5.3.

Ha a karosszériarész megfelel a borításos vizsgálat során, akkor úgy kell tekinteni, hogy az e karosszériarészt alkotó szegmensek mindegyike megfelelt a borításos vizsgálatban, és az eredményre a jövőbeni jóváhagyási kérelmekben is hivatkozhatnak, feltéve, hogy tömegeik viszonya ugyanaz marad a következő felépítménynél is.

| 5.4. | Ha a karosszériarész nem felel meg a borításos vizsgálatban, akkor úgy kell tekinteni, hogy a karosszériarészen belül egyik szegmens sem felelt meg a vizsgálatban, még ha a túlélési tér csak a szegmensek egyikében sérült is. |
| --- | --- |

5.4.

Ha a karosszériarész nem felel meg a borításos vizsgálatban, akkor úgy kell tekinteni, hogy a karosszériarészen belül egyik szegmens sem felelt meg a vizsgálatban, még ha a túlélési tér csak a szegmensek egyikében sérült is.

6.   Karosszériarész borításos vizsgálatának dokumentációja

A vizsgálati jegyzőkönyvnek valamennyi olyan adatot tartalmaznia kell, amelyek a következők igazolásához szükségesek:

| 6.1. | a megvizsgált karosszériarész szerkezete (méret, anyagok, tömegek, tömegközéppont helye, konstrukciós módszerek); |
| --- | --- |

6.1.

a megvizsgált karosszériarész szerkezete (méret, anyagok, tömegek, tömegközéppont helye, konstrukciós módszerek);

| 6.2. | a vizsgálatokat e mellékletben foglaltak szerint végezték el; |
| --- | --- |

6.2.

a vizsgálatokat e mellékletben foglaltak szerint végezték el;

| 6.3. | teljesülnek (vagy sem) az előírás 5.1. szakaszában megadott követelmények; |
| --- | --- |

6.3.

teljesülnek (vagy sem) az előírás 5.1. szakaszában megadott követelmények;

| 6.4. | a karosszériarészek és szegmenseik egyedi értékelése; |
| --- | --- |

6.4.

a karosszériarészek és szegmenseik egyedi értékelése;

| 6.5. | a járműtípus, felépítmény, a megvizsgált karosszériarészek, maguk a vizsgálatok és a vizsgálatokért és értékelésükért felelős személyek. |
| --- | --- |

6.5.

a járműtípus, felépítmény, a megvizsgált karosszériarészek, maguk a vizsgálatok és a vizsgálatokért és értékelésükért felelős személyek.

---

7. MELLÉKLET

KAROSSZÉRIARÉSZ KVÁZISTATIKUS TERHELÉSES VIZSGÁLATA MINT EGYENÉRTÉKŰ JÓVÁHAGYÁSI MÓDSZER

1.   Kiegészítő adatok és információk

E vizsgálati módszer esetében a karosszériarész a vizsgálati egység. Minden karosszériarész a vizsgált járműnek legalább két, jellemző szerkezeti elemekkel összekapcsolódó szegmenséből áll. Ha a gyártó ezt a vizsgálati módszert választja, ezen előírás 3.2. szakaszában felsorolt adatokon, további információkon és rajzokon túlmenően a műszaki szolgálat részére a következő információkat is át kell adni:

| 1.1. | a vizsgált karosszériarész rajzai; |
| --- | --- |

1.1.

a vizsgált karosszériarész rajzai;

| 1.2. | a felépítmény egyedi szegmenseiben elnyelésre kerülő energia értéke, valamint a vizsgált karosszériarészhez tartozó energiaérték; |
| --- | --- |

1.2.

a felépítmény egyedi szegmenseiben elnyelésre kerülő energia értéke, valamint a vizsgált karosszériarészhez tartozó energiaérték;

| 1.3. | az energiakövetelmények igazolása, lásd az alábbi 4.2. szakaszt, a karosszériarészek kvázistatikus terhelési vizsgálatának sikeres teljesítését követően. |
| --- | --- |

1.3.

az energiakövetelmények igazolása, lásd az alábbi 4.2. szakaszt, a karosszériarészek kvázistatikus terhelési vizsgálatának sikeres teljesítését követően.

2.   A karosszériarészek előkészítése

| 2.1. | A gyártónak figyelembe kell vennie a 6. melléklet 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszában megadott követelményeket, amikor a vizsgálathoz tervezi és előállítja a karosszériarészeket. |
| --- | --- |

2.1.

A gyártónak figyelembe kell vennie a 6. melléklet 3.1., 3.2. és 3.3. szakaszában megadott követelményeket, amikor a vizsgálathoz tervezi és előállítja a karosszériarészeket.

| 2.2. | Azokon a helyeken, ahol az oszlopok vagy más szerkezeti elemek a várható alakváltozás eredményeként valószínűleg behatolnának a túlélési térbe, a karosszériarészeket el kell látni a túlélési tér profiljával. |
| --- | --- |

2.2.

Azokon a helyeken, ahol az oszlopok vagy más szerkezeti elemek a várható alakváltozás eredményeként valószínűleg behatolnának a túlélési térbe, a karosszériarészeket el kell látni a túlélési tér profiljával.

3.   Vizsgálati eljárás

| 3.1. | Mindegyik vizsgált karosszériarészt merev alsó szerkezeti kerettel szilárdan és biztonságosan rögzíteni kell a vizsgáló padhoz a következők szerint:






  3.1.1. | ne forduljon elő helyi képlékeny alakváltozás a csatlakoztatási pontok körül; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Mindegyik vizsgált karosszériarészt merev alsó szerkezeti kerettel szilárdan és biztonságosan rögzíteni kell a vizsgáló padhoz a következők szerint:

3.1.1.

ne forduljon elő helyi képlékeny alakváltozás a csatlakoztatási pontok körül;

| 3.1.2. | a csatlakoztatás helye és módja ne akadályozza a várható képlékeny zónák és felfüggesztések alakulását és munkáját. |
| --- | --- |

3.1.2.

a csatlakoztatás helye és módja ne akadályozza a várható képlékeny zónák és felfüggesztések alakulását és munkáját.

| 3.2. | A karosszériarész terhelése során a következő szabályokat kell betartani:






  3.2.1. | a tetőövön egyenletesen kell elosztani a terhelést egy, a tetőövnél hosszabb, a tetőöv geometriáját követő merev gerenda segítségével, hogy ezzel szimulálják a talajt a borításos vizsgálatban. |
| --- | --- | --- |

3.2.

A karosszériarész terhelése során a következő szabályokat kell betartani:

3.2.1.

a tetőövön egyenletesen kell elosztani a terhelést egy, a tetőövnél hosszabb, a tetőöv geometriáját követő merev gerenda segítségével, hogy ezzel szimulálják a talajt a borításos vizsgálatban.

| 3.2.2. | a kifejtett terhelés irányát (lásd az A7.1. ábra) a jármű hosszirányú függőleges középsíkjához viszonyítva kell megadni, és a dőlését (α) a következők szerint kell meghatározni:

  ahol:







  Hc | = | a jármű tetőövének magassága (milliméterben), attól a vízszintes síktól mérve, amelyen a jármű áll. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2.

a kifejtett terhelés irányát (lásd az A7.1. ábra) a jármű hosszirányú függőleges középsíkjához viszonyítva kell megadni, és a dőlését (α) a következők szerint kell meghatározni:

ahol:

Hc

=

a jármű tetőövének magassága (milliméterben), attól a vízszintes síktól mérve, amelyen a jármű áll.

A7.1.   ábra

A terhelés kifejtése karosszériarészre

Image

| 3.2.3. | a terhelést a karosszériarésznek a szegmensei és az azokhoz csatlakozó szerkezeti elemek tömegéből kiszámított tömegközéppontjában kell a terhelő elemre kifejteni. Az A7.1. ábrán látható jelek alapján a karosszériarész helyzete a következő képlettel határozható meg:

  ahol:







  s | = | a szegmensek száma a karosszériarészben; |
| --- | --- | --- | --- |
| mi | = | az i-ik szegmens tömege; |
| li | = | az i-ik szegmens tömegközéppontjának távolsága a kiválasztott forgásponttól (1. szegmens központi síkja az A7.1. ábrán) |
| lCG | = | karosszériarész tömegközéppontjának távolsága ugyanattól a kiválasztott forgásponttól. |

3.2.3.

a terhelést a karosszériarésznek a szegmensei és az azokhoz csatlakozó szerkezeti elemek tömegéből kiszámított tömegközéppontjában kell a terhelő elemre kifejteni. Az A7.1. ábrán látható jelek alapján a karosszériarész helyzete a következő képlettel határozható meg:

ahol:

s

=

a szegmensek száma a karosszériarészben;

mi

=

az i-ik szegmens tömege;

li

=

az i-ik szegmens tömegközéppontjának távolsága a kiválasztott forgásponttól (1. szegmens központi síkja az A7.1. ábrán)

lCG

=

karosszériarész tömegközéppontjának távolsága ugyanattól a kiválasztott forgásponttól.

| 3.2.4. | a terhelést fokozatosan kell növelni, külön intervallumokban mérve a terhelés által okozott alakváltozást egészen a végső alakváltozásig (du), azaz amikor a karosszériarész valamelyik eleme behatol a túlélési térbe. |
| --- | --- |

3.2.4.

a terhelést fokozatosan kell növelni, külön intervallumokban mérve a terhelés által okozott alakváltozást egészen a végső alakváltozásig (du), azaz amikor a karosszériarész valamelyik eleme behatol a túlélési térbe.

| 3.3. | Az erő-elmozdulás görbe felvétele során a következőkre kell figyelemmel lenni:






  3.3.1. | a mérési frekvencia folytonos görbét mutasson (lásd A7.2. ábra); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Az erő-elmozdulás görbe felvétele során a következőkre kell figyelemmel lenni:

3.3.1.

a mérési frekvencia folytonos görbét mutasson (lásd A7.2. ábra);

| 3.3.2. | a terhelés értékeit és az alakváltozást egyszerre kell mérni; |
| --- | --- |

3.3.2.

a terhelés értékeit és az alakváltozást egyszerre kell mérni;

| 3.3.3. | a megterhelt tetőöv alakváltozását a kifejtett terhelés síkjában és irányában kell mérni; |
| --- | --- |

3.3.3.

a megterhelt tetőöv alakváltozását a kifejtett terhelés síkjában és irányában kell mérni;

| 3.3.4. | mind a terhelést, mind az alakváltozást ± 1 % pontossággal kell mérni. |
| --- | --- |

3.3.4.

mind a terhelést, mind az alakváltozást ± 1 % pontossággal kell mérni.

4.   A vizsgálati eredmények értékelése

| 4.1. | A megrajzolt erő-elmozdulás diagramon a karosszériarész által elnyelt tényleges energiát (EBS) a görbe alatti terület mutatja (lásd az A7.2. ábrát).

  A7.2.   ábra


  A karosszériarész által elnyelt energia a mért erő-elmozdulás görbéből származtatva |
| --- | --- |

4.1.

A megrajzolt erő-elmozdulás diagramon a karosszériarész által elnyelt tényleges energiát (EBS) a görbe alatti terület mutatja (lásd az A7.2. ábrát).

A7.2.   ábra

A karosszériarész által elnyelt energia a mért erő-elmozdulás görbéből származtatva

Image

| 4.2. | A minimális energiát (Emin), amelyet a karosszériarésznek el kell nyelnie, a következők szerint kell megállapítani:






  4.2.1. | az összes energia (ET), amelyet a felépítménynek el kell nyelnie:
  ET = 0,75 MgΔh
  ahol:







  M | = | Mk a jármű menetkész saját tömege, ha nincs benne utasbiztonsági berendezés, vagy
  Mt a jármű tényleges össztömege, ha utasbiztonsági berendezéssel szerelték fel, és |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| g | = | gravitációs állandó |
| Δh | = | a jármű tömegközéppontjának függőleges elmozdulása (méterben kifejezve) a borításos vizsgálat alatt e melléklet 1. függeléke szerint; |

4.2.

A minimális energiát (Emin), amelyet a karosszériarésznek el kell nyelnie, a következők szerint kell megállapítani:

4.2.1.

az összes energia (ET), amelyet a felépítménynek el kell nyelnie:

ET = 0,75 MgΔh

ahol:

M

=

Mk a jármű menetkész saját tömege, ha nincs benne utasbiztonsági berendezés, vagy

Mt a jármű tényleges össztömege, ha utasbiztonsági berendezéssel szerelték fel, és

g

=

gravitációs állandó

Δh

=

a jármű tömegközéppontjának függőleges elmozdulása (méterben kifejezve) a borításos vizsgálat alatt e melléklet 1. függeléke szerint;

| 4.2.2. | az összes „ET” energiát a felépítmény szegmensei között a tömegek arányában kell felosztani:

  ahol:







  Ei | = | az i-ik szegmens által elnyelt energia |
| --- | --- | --- | --- |
| mi | = | az i-ik szegmens tömege a 4. melléklet 4.1. szakasza szerint; |

4.2.2.

az összes „ET” energiát a felépítmény szegmensei között a tömegek arányában kell felosztani:

ahol:

Ei

=

az i-ik szegmens által elnyelt energia

mi

=

az i-ik szegmens tömege a 4. melléklet 4.1. szakasza szerint;

| 4.2.3. | a minimális energia (Emin
  ), amelyet a karosszériarésznek el kell nyelnie, egyenlő a karosszériarészben levő szegmensek energiájának összegével: |
| --- | --- |

4.2.3.

a minimális energia (Emin
  ), amelyet a karosszériarésznek el kell nyelnie, egyenlő a karosszériarészben levő szegmensek energiájának összegével:

| 4.3. | A karosszériarész megfelelt a vizsgálatban, ha:
  EBS ≥ Emin

  Ebben az esetben minden ezt a karosszériarészt alkotó szegmens megfelelt a kvázistatikus terheléses vizsgálaton, és az eredményeket a jövőben felhasználhatják további jóváhagyási kérelmekben, feltéve, hogy az egyes szegmensek nem hordoznak nagyobb tömeget a majdani felépítményben. |
| --- | --- |

4.3.

A karosszériarész megfelelt a vizsgálatban, ha:

EBS ≥ Emin

Ebben az esetben minden ezt a karosszériarészt alkotó szegmens megfelelt a kvázistatikus terheléses vizsgálaton, és az eredményeket a jövőben felhasználhatják további jóváhagyási kérelmekben, feltéve, hogy az egyes szegmensek nem hordoznak nagyobb tömeget a majdani felépítményben.

| 4.4. | A karosszériarész nem felelt meg a terheléses vizsgálatban, ha:
  EBS < Emin

  Ebben az esetben az ezt a karosszériarészt alkotó egyik szegmens sem felelt meg, még akkor sem, ha a túlélési térbe csak egy szegmensnél történt behatolás. |
| --- | --- |

4.4.

A karosszériarész nem felelt meg a terheléses vizsgálatban, ha:

EBS < Emin

Ebben az esetben az ezt a karosszériarészt alkotó egyik szegmens sem felelt meg, még akkor sem, ha a túlélési térbe csak egy szegmensnél történt behatolás.

| 4.5. | A járműtípust jóvá kell hagyni, ha a terheléses vizsgálaton az összes karosszériarész megfelel. |
| --- | --- |

4.5.

A járműtípust jóvá kell hagyni, ha a terheléses vizsgálaton az összes karosszériarész megfelel.

5.   Karosszériarész kvázistatikus terheléses vizsgálatának dokumentációja

A vizsgálati jegyzőkönyvet a 6. melléklet 6. szakaszában szereplő formai és tartalmi követelményeknek megfelelően kell elkészíteni.

Függelék

A tömegközéppont függőleges mozgásának meghatározása a borítás során

A borításos vizsgálat során a tömegközéppont függőleges mozgását (Δh) a következő grafikus módszerrel is meg lehet határozni:

| 1. | A jármű keresztmetszete méretezett rajzának felhasználásával meghatározzák a billentő állványon instabil egyensúlyi pontjában álló jármű tömegközéppontjának (1. pozíció) az árok alsó síkja feletti kezdeti magasságát (h1) (lásd az A7.A1.1. ábrát). |
| --- | --- |

1.

A jármű keresztmetszete méretezett rajzának felhasználásával meghatározzák a billentő állványon instabil egyensúlyi pontjában álló jármű tömegközéppontjának (1. pozíció) az árok alsó síkja feletti kezdeti magasságát (h1) (lásd az A7.A1.1. ábrát).

| 2. | Azon feltevés segítségével, hogy a jármű keresztmetszete a keréktámaszok széle körül forog (az A7.A1.1. ábra A. pontja), megrajzolják a jármű keresztmetszetét, amelyben annak héjöve éppen csak érinti az árok alsó síkját (lásd az A7.A1.2. ábrát). Ebben a helyzetben meghatározzák a tömegközéppont (2. pozíció) magasságát (h2) az árok alsó síkjához viszonyítva.

  A7.A1.1. ábra





  A7.A1.2. ábra


  A jármű tömegközéppontja függőleges mozgásának meghatározása |
| --- | --- |

2.

Azon feltevés segítségével, hogy a jármű keresztmetszete a keréktámaszok széle körül forog (az A7.A1.1. ábra A. pontja), megrajzolják a jármű keresztmetszetét, amelyben annak héjöve éppen csak érinti az árok alsó síkját (lásd az A7.A1.2. ábrát). Ebben a helyzetben meghatározzák a tömegközéppont (2. pozíció) magasságát (h2) az árok alsó síkjához viszonyítva.

A7.A1.1. ábra

Image

A7.A1.2. ábra

A jármű tömegközéppontja függőleges mozgásának meghatározása

Image

| 3. | A tömegközéppont függőleges mozgása (Δh):
  Δh = h1 – h2 |
| --- | --- |

3.

A tömegközéppont függőleges mozgása (Δh):

Δh = h1 – h2

| 4. | Ha több mint egy karosszériarészt vizsgálnak, és mindegyik karosszériarésznek különböző végső deformált alakja van, a tömegközéppont függőleges mozgását (Δhi) az egyes karosszériarészekre külön kell meghatározni, és ennek összesített átlagát (Δh) az alábbiak szerint kell megállapítani:



  ahol:







  Δhi | = | az i-ik karosszériarész tömegközéppontjának függőleges mozgása |
| --- | --- | --- | --- |
| k | = | a megvizsgált karosszériarészek száma. |

4.

Ha több mint egy karosszériarészt vizsgálnak, és mindegyik karosszériarésznek különböző végső deformált alakja van, a tömegközéppont függőleges mozgását (Δhi) az egyes karosszériarészekre külön kell meghatározni, és ennek összesített átlagát (Δh) az alábbiak szerint kell megállapítani:

Formula

ahol:

Δhi

=

az i-ik karosszériarész tömegközéppontjának függőleges mozgása

k

=

a megvizsgált karosszériarészek száma.

---

8. MELLÉKLET

ALKATRÉSZEK VIZSGÁLATÁN ALAPULÓ KVÁZISTATIKUS SZÁMÍTÁS MINT EGYENÉRTÉKŰ JÓVÁHAGYÁSI MÓDSZER

1.   Kiegészítő adatok és információk

Ha a gyártó ezt a vizsgálati módszert választja, ezen előírás 3.2. szakaszában felsorolt adatokon és rajzokon túlmenően a műszaki szolgálat részére a következő információkat is meg kell adnia:

| 1.1. | A képlékeny zónák (PZ) és a képlékeny csuklók (PH) elhelyezkedése a felépítményben:






  1.1.1. | minden egyes képlékeny zónát és képlékeny csuklót egyedileg azonosítani kell a felépítmény rajzán mértanilag meghatározott helyeiken (lásd az A8.1. ábrát); |
| --- | --- | --- |

1.1.

A képlékeny zónák (PZ) és a képlékeny csuklók (PH) elhelyezkedése a felépítményben:

1.1.1.

minden egyes képlékeny zónát és képlékeny csuklót egyedileg azonosítani kell a felépítmény rajzán mértanilag meghatározott helyeiken (lásd az A8.1. ábrát);

| 1.1.2. | a képlékeny zónák és a képlékeny csuklók közötti szerkezeti elemeket merev vagy képlékeny részként is figyelembe lehet venni a számításban, hosszukat a járműben mért tényleges méreteik alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.1.2.

a képlékeny zónák és a képlékeny csuklók közötti szerkezeti elemeket merev vagy képlékeny részként is figyelembe lehet venni a számításban, hosszukat a járműben mért tényleges méreteik alapján kell meghatározni.

| 1.2. | A képlékeny zónák és a képlékeny csuklók műszaki paraméterei






  1.2.1. | azon szerkezeti elemek keresztmetszeti geometriája, amelyekben a képlékeny zónák és a képlékeny csuklók elhelyezkednek; |
| --- | --- | --- |

1.2.

A képlékeny zónák és a képlékeny csuklók műszaki paraméterei

1.2.1.

azon szerkezeti elemek keresztmetszeti geometriája, amelyekben a képlékeny zónák és a képlékeny csuklók elhelyezkednek;

| 1.2.2. | a terhelés típusa és iránya, amelyet az egyes képlékeny zónákra és a képlékeny csuklókra kifejtenek; |
| --- | --- |

1.2.2.

a terhelés típusa és iránya, amelyet az egyes képlékeny zónákra és a képlékeny csuklókra kifejtenek;

| 1.2.3. | az egyes képlékeny zónák és a képlékeny csuklók erő-elmozdulás görbéje, az e melléklet 1. függelékében foglaltak szerint. A gyártó a képlékeny zónák és a képlékeny csuklók statikus és dinamikus jellemzőit egyaránt használhatja a számításokhoz, de ugyanazon számításon belül nem alkalmazhatja vegyesen a statikus és dinamikus jellemzőket. |
| --- | --- |

1.2.3.

az egyes képlékeny zónák és a képlékeny csuklók erő-elmozdulás görbéje, az e melléklet 1. függelékében foglaltak szerint. A gyártó a képlékeny zónák és a képlékeny csuklók statikus és dinamikus jellemzőit egyaránt használhatja a számításokhoz, de ugyanazon számításon belül nem alkalmazhatja vegyesen a statikus és dinamikus jellemzőket.

A8.1.   ábra

Szegmenshez tartozó képlékeny csuklók geometriai paraméterei

Image

| 1.3. | Az alábbi 3.1. szakaszban meghatározott képlet segítségével a felépítmény által elnyelt teljes energiának (ET) a megállapítása. |
| --- | --- |

1.3.

Az alábbi 3.1. szakaszban meghatározott képlet segítségével a felépítmény által elnyelt teljes energiának (ET) a megállapítása.

| 1.4. | A számításhoz használt algoritmusnak és számítógépes programnak a rövid műszaki leírása. |
| --- | --- |

1.4.

A számításhoz használt algoritmusnak és számítógépes programnak a rövid műszaki leírása.

2.   A kvázistatikus számításra vonatkozó követelmények

| 2.1. | A számításhoz a teljes felépítményt matematikailag úgy kell modellezni, mint teherviselő és deformálódó szerkezetet, figyelembe véve a következőket:






  2.1.1. | a felépítményt egyetlen megterhelt egységként kell modellezni, amely tartalmazza a deformálódó képlékeny zónák és képlékeny csuklók megfelelő szerkezeti elemekkel összekötött együttesét; |
| --- | --- | --- |

2.1.

A számításhoz a teljes felépítményt matematikailag úgy kell modellezni, mint teherviselő és deformálódó szerkezetet, figyelembe véve a következőket:

2.1.1.

a felépítményt egyetlen megterhelt egységként kell modellezni, amely tartalmazza a deformálódó képlékeny zónák és képlékeny csuklók megfelelő szerkezeti elemekkel összekötött együttesét;

| 2.1.2. | a felépítmény méreteinek tükrözniük kell a karosszéria tényleges méreteit. A túlélési tér ellenőrzése során az oldalfal oszlopait és a tető szerkezetét kell használni; |
| --- | --- |

2.1.2.

a felépítmény méreteinek tükrözniük kell a karosszéria tényleges méreteit. A túlélési tér ellenőrzése során az oldalfal oszlopait és a tető szerkezetét kell használni;

| 2.1.3. | a képlékeny csuklók esetében azon oszlopok és a szerkezeti elemek tényleges méreteit kell figyelembe venni, amelyen a csuklók elhelyezkednek (lásd e melléklet 1. függelékét). |
| --- | --- |

2.1.3.

a képlékeny csuklók esetében azon oszlopok és a szerkezeti elemek tényleges méreteit kell figyelembe venni, amelyen a csuklók elhelyezkednek (lásd e melléklet 1. függelékét).

| 2.2. | A számítás során alkalmazott terhelésnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:






  2.2.1. | az aktív terhelést a felépítmény (jármű) tömegközéppontját tartalmazó azon a keresztirányú síkban kell kifejteni, amely merőleges a jármű függőleges hosszirányú keresztsíkjára (VLCP); az aktív terhelést a felépítmény tetőövére egy teljesen merev felületen kell kifejteni, amely mindkét irányban túlnyúlik a tetőöv és minden kapcsolódó szerkezeten; |
| --- | --- | --- |

2.2.

A számítás során alkalmazott terhelésnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:

2.2.1.

az aktív terhelést a felépítmény (jármű) tömegközéppontját tartalmazó azon a keresztirányú síkban kell kifejteni, amely merőleges a jármű függőleges hosszirányú keresztsíkjára (VLCP); az aktív terhelést a felépítmény tetőövére egy teljesen merev felületen kell kifejteni, amely mindkét irányban túlnyúlik a tetőöv és minden kapcsolódó szerkezeten;

| 2.2.2. | a szimuláció kezdetén annak a felületnek, amelyre a terhelést kifejtik, a függőleges hosszirányú középsíktól legtávolabb eső részén kell érintenie a tetőövet. Az említett felület és a felépítmény között az érintkezési pontokat a pontos terhelésátvitel biztosítása érdekében meg kell határozni; |
| --- | --- |

2.2.2.

a szimuláció kezdetén annak a felületnek, amelyre a terhelést kifejtik, a függőleges hosszirányú középsíktól legtávolabb eső részén kell érintenie a tetőövet. Az említett felület és a felépítmény között az érintkezési pontokat a pontos terhelésátvitel biztosítása érdekében meg kell határozni;

| 2.2.3. | az aktív terhelésnek α hajlásszögűnek kell lennie a jármű függőleges hosszirányú középsíkjához viszonyítva (lásd A8.2. ábra).

  ahol:







  Hc | = | a jármű tetőövének magassága (milliméterben), attól a vízszintes síktól mérve, amelyen a jármű áll. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.3.

az aktív terhelésnek α hajlásszögűnek kell lennie a jármű függőleges hosszirányú középsíkjához viszonyítva (lásd A8.2. ábra).

ahol:

Hc

=

a jármű tetőövének magassága (milliméterben), attól a vízszintes síktól mérve, amelyen a jármű áll.

Az aktív terhelés hatásiránya nem változhat a számítás során;

| 2.2.4. | az aktív terhelést kis lépésenként kell emelni, és minden terhelési lépcsőben ki kell számítani a teljes szerkezeti deformációt. A terhelési lépcsők száma legfeljebb 100, és a lépéseknek körülbelül egyenlőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

2.2.4.

az aktív terhelést kis lépésenként kell emelni, és minden terhelési lépcsőben ki kell számítani a teljes szerkezeti deformációt. A terhelési lépcsők száma legfeljebb 100, és a lépéseknek körülbelül egyenlőnek kell lenniük;

| 2.2.5. | az alakváltozás alatt azt a felületet, amelyet a terhelés ér – a párhuzamos áthelyezésen felül – el lehet forgatni a felületnek és a tömegközéppontot tartalmazó keresztirányú síknak a metszésvonala körül annak érdekében, hogy követni lehessen a felépítmény aszimmetrikus alakváltozását; |
| --- | --- |

2.2.5.

az alakváltozás alatt azt a felületet, amelyet a terhelés ér – a párhuzamos áthelyezésen felül – el lehet forgatni a felületnek és a tömegközéppontot tartalmazó keresztirányú síknak a metszésvonala körül annak érdekében, hogy követni lehessen a felépítmény aszimmetrikus alakváltozását;

| 2.2.6. | a passzív (támasztó) erőket a szerkezeti alakváltozásokat nem befolyásoló, padló alatt levő merev szerkezetre kell kifejteni. |
| --- | --- |

2.2.6.

a passzív (támasztó) erőket a szerkezeti alakváltozásokat nem befolyásoló, padló alatt levő merev szerkezetre kell kifejteni.

A8.2.   ábra

A terhelés kifejtése a felépítményre

Image

| 2.3. | A számítás algoritmusának és a számítógépprogramnak a következő követelményeknek kell megfelelnie:






  2.3.1. | a programnak figyelembe kell vennie a képlékeny csukló jelleggörbéjének nemlinearitását és a nagy szerkezeti alakváltozásokat; |
| --- | --- | --- |

2.3.

A számítás algoritmusának és a számítógépprogramnak a következő követelményeknek kell megfelelnie:

2.3.1.

a programnak figyelembe kell vennie a képlékeny csukló jelleggörbéjének nemlinearitását és a nagy szerkezeti alakváltozásokat;

| 2.3.2. | a program a képlékeny csuklók és képlékeny zónák munkatartományában fut, és leállítja a számítást, ha a képlékeny csukló alakváltozása meghaladja a jóváhagyott munkatartományt (lásd e melléklet 1. függelékét); |
| --- | --- |

2.3.2.

a program a képlékeny csuklók és képlékeny zónák munkatartományában fut, és leállítja a számítást, ha a képlékeny csukló alakváltozása meghaladja a jóváhagyott munkatartományt (lásd e melléklet 1. függelékét);

| 2.3.3. | a programnak képesnek kell lennie arra, hogy minden terhelési lépcsőben kiszámítsa a felépítmény által elnyelt összes energiát; |
| --- | --- |

2.3.3.

a programnak képesnek kell lennie arra, hogy minden terhelési lépcsőben kiszámítsa a felépítmény által elnyelt összes energiát;

| 2.3.4. | a programnak képesnek kell lennie arra, hogy minden terhelési lépcsőben bemutassa a felépítményt alkotó szegmensek deformálódott alakját, illetve minden olyan merev rész helyzetét, amely behatolhat a túlélési térbe. A programnak azonosítania kell azokat a terhelési lépcsőket, amelyek esetében a túlélési térbe először hatol be valamelyik merev szerkezeti rész; |
| --- | --- |

2.3.4.

a programnak képesnek kell lennie arra, hogy minden terhelési lépcsőben bemutassa a felépítményt alkotó szegmensek deformálódott alakját, illetve minden olyan merev rész helyzetét, amely behatolhat a túlélési térbe. A programnak azonosítania kell azokat a terhelési lépcsőket, amelyek esetében a túlélési térbe először hatol be valamelyik merev szerkezeti rész;

| 2.3.5. | a programnak érzékelnie és azonosítania kell azt a terhelési lépcsőt, amelynél a felépítmény teljes összeomlása megkezdődik; amikor a felépítmény stabilitása megszűnik, és az alakváltozás a terhelés növekedése nélkül folytatódik. |
| --- | --- |

2.3.5.

a programnak érzékelnie és azonosítania kell azt a terhelési lépcsőt, amelynél a felépítmény teljes összeomlása megkezdődik; amikor a felépítmény stabilitása megszűnik, és az alakváltozás a terhelés növekedése nélkül folytatódik.

3.   A számítás értékelése

| 3.1. | A felépítmény által elnyelendő összes energiát (ET) a következőképpen kell meghatározni:
  ET = 0,75 M.g.Δh
  ahol:







  M | = | | Mk a jármű menetkész saját tömege, ha nincs benne utasbiztonsági berendezés, vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1.

A felépítmény által elnyelendő összes energiát (ET) a következőképpen kell meghatározni:

ET = 0,75 M.g.Δh

ahol:

M

=

Mk a jármű menetkész saját tömege, ha nincs benne utasbiztonsági berendezés, vagy

| | Mt a jármű tényleges össztömege, ha utasbiztonsági berendezéssel szerelték fel |
| --- | --- |

Mt a jármű tényleges össztömege, ha utasbiztonsági berendezéssel szerelték fel

g

=

gravitációs állandó

Δh

=

a jármű tömegközéppontjának függőleges elmozdulása (méterben kifejezve) a borításos vizsgálat alatt, amint azt a 7. melléklet 1. függeléke meghatározza.

| 3.2. | A felépítmény által elnyelt energiát azon terhelési lépcsőnél számítják, amely során a túlélési teret először érinti valamelyik merev szerkezeti rész. |
| --- | --- |

3.2.

A felépítmény által elnyelt energiát azon terhelési lépcsőnél számítják, amely során a túlélési teret először érinti valamelyik merev szerkezeti rész.

| 3.3. | A járművet jóváhagyják, ha Ea ≥ ET. |
| --- | --- |

3.3.

A járművet jóváhagyják, ha Ea ≥ ET.

4.   Kvázistatikus számítás dokumentációja

A számítási jegyzőkönyvnek a következő információkat kell tartalmaznia:

| 4.1. | a felépítmény részletes mechanikai leírása, a képlékeny zónák és képlékeny csuklók helyének megadásával, valamint a merev és képlékeny részek meghatározásával; |
| --- | --- |

4.1.

a felépítmény részletes mechanikai leírása, a képlékeny zónák és képlékeny csuklók helyének megadásával, valamint a merev és képlékeny részek meghatározásával;

| 4.2. | a vizsgálatokból és a származtatott rajzokból nyert adatok; |
| --- | --- |

4.2.

a vizsgálatokból és a származtatott rajzokból nyert adatok;

| 4.3. | nyilatkozat arról, hogy az előírás 5.1. szakaszában megadott követelmények teljesülnek; |
| --- | --- |

4.3.

nyilatkozat arról, hogy az előírás 5.1. szakaszában megadott követelmények teljesülnek;

| 4.4. | a járműtípus, valamint a vizsgálatokért, a számításokért és az értékelésért felelős személyek azonosítása. |
| --- | --- |

4.4.

a járműtípus, valamint a vizsgálatokért, a számításokért és az értékelésért felelős személyek azonosítása.

Függelék

Képlékeny csuklók jellemzői

1.   Jelleggörbék

A képlékeny zóna (PZ) jelleggörbéjének általános formája nem lineáris terhelés-alakváltozási összefüggés, amelyet a jármű szerkezeti részein mérnek laboratóriumi vizsgálatok során.

A képlékeny csuklók (PH) jelleggörbéit a hajlító nyomaték (M) – forgásszög (φ) összefüggés adja. A képlékeny csukló jelleggörbéjének általános formáját az A8.A1.1. ábra mutatja.

A8.A1.1.   ábra

A képlékeny csukló jelleggörbéje

Image

2.   Az alakváltozási tartományok jellege

| 2.1. | A képlékeny csukló jelleggörbéjének „mérési tartománya” az alakváltozásnak az a tartománya, amelyen a mérést végzik. A mérési tartomány tartalmazhatja a törés és/vagy a gyors keményedés tartományát. A képlékeny csukló jellemzőinek csak a mért tartományban jelentkező értékeit használják fel a számításban. |
| --- | --- |

2.1.

A képlékeny csukló jelleggörbéjének „mérési tartománya” az alakváltozásnak az a tartománya, amelyen a mérést végzik. A mérési tartomány tartalmazhatja a törés és/vagy a gyors keményedés tartományát. A képlékeny csukló jellemzőinek csak a mért tartományban jelentkező értékeit használják fel a számításban.

| 2.2. | A képlékeny csukló jelleggörbéjének „munkatartománya” a számítással lefedett rész.
  A munkatartomány nem haladhatja meg a mérési tartományt, és magában foglalhatja a törést, de a gyors keményedés tartományát nem. |
| --- | --- |

2.2.

A képlékeny csukló jelleggörbéjének „munkatartománya” a számítással lefedett rész.

A munkatartomány nem haladhatja meg a mérési tartományt, és magában foglalhatja a törést, de a gyors keményedés tartományát nem.

| 2.3. | A képlékeny csukló számításban használt jelleggörbéje magában foglalja a mérési tartományban az M–φ görbét. |
| --- | --- |

2.3.

A képlékeny csukló számításban használt jelleggörbéje magában foglalja a mérési tartományban az M–φ görbét.

3.   Dinamikus jellemzők

A képlékeny csuklóknak és képlékeny zónáknak kétféle jellemzője létezik: kvázistatikus és dinamikus. A képlékeny csukló dinamikus jellemzői két módon határozhatók meg:

| 3.1. | alkatrészek dinamikus megütéses vizsgálata; |
| --- | --- |

3.1.

alkatrészek dinamikus megütéses vizsgálata;

| 3.2. | Kd dinamikus tényező alkalmazása a képlékeny csukló kvázistatikus jellemzőinek korrigálásához.
  Ez a korrekció azt jelenti, hogy a kvázistatikus hajlítónyomaték Kd tényezővel megnövelhető.
  Acél szerkezeti elemek esetében Kd = 1,2 értéket laboratóriumi vizsgálatok nélkül alkalmazni lehet. |
| --- | --- |

3.2.

Kd dinamikus tényező alkalmazása a képlékeny csukló kvázistatikus jellemzőinek korrigálásához.

Ez a korrekció azt jelenti, hogy a kvázistatikus hajlítónyomaték Kd tényezővel megnövelhető.

Acél szerkezeti elemek esetében Kd = 1,2 értéket laboratóriumi vizsgálatok nélkül alkalmazni lehet.

A8.A1.2.   ábra

Képlékeny csukló dinamikus jellemzőinek származtatása statikus görbéből

Image

---

9. MELLÉKLET

TELJES JÁRMŰVÖN TÖRTÉNŐ BORÍTÁSOS VIZSGÁLAT SZÁMÍTÓGÉPES SZIMULÁCIÓJA MINT EGYENÉRTÉKŰ JÓVÁHAGYÁSI MÓDSZER

1.   Kiegészítő adatok és információk

A műszaki szolgálat által jóváhagyott számítógépes szimulációs módszer segítségével is bizonyíthatják, hogy a felépítmény megfelel az előírás 5.1.1. és 5.1.2. szakaszaiban megállapított követelményeknek.

Ha a gyártó e vizsgálati módszert választja, az előírás 3.2. szakaszában felsorolt adatokon és rajzokon túlmenően a műszaki szolgálat részére a következő információkat is meg kell adnia:

| 1.1. | az alkalmazott szimuláció és számítási módszer leírása és az elemző szoftver pontos azonosítása, beleértve legalább gyártóját, kereskedelmi nevét, a használt változatot és a fejlesztő elérhetőségi adatait; |
| --- | --- |

1.1.

az alkalmazott szimuláció és számítási módszer leírása és az elemző szoftver pontos azonosítása, beleértve legalább gyártóját, kereskedelmi nevét, a használt változatot és a fejlesztő elérhetőségi adatait;

| 1.2. | az alkalmazott anyagmodell és inputadatokat; |
| --- | --- |

1.2.

az alkalmazott anyagmodell és inputadatokat;

| 1.3. | a meghatározott tömegek, tömegközéppont és a matematikai modellben használt tehetetlenségi nyomatékok értékeit. |
| --- | --- |

1.3.

a meghatározott tömegek, tömegközéppont és a matematikai modellben használt tehetetlenségi nyomatékok értékeit.

2.   A matematikai modell

A modellnek képesnek kell lennie leírni a borítási folyamat valóságos fizikai viselkedését az 5. melléklet szerint. A matematikai modellt úgy kell megalkotni és a feltétevéseket leírni, hogy a számítás konzervatív eredményeket adjon. A modell kialakítása során a következő szempontokat kell figyelembe venni:

| 2.1. | a műszaki szolgálat vizsgálatok elvégzését kérheti a matematikai modell érvényességének bizonyítására és a modell feltételezéseinek igazolására; |
| --- | --- |

2.1.

a műszaki szolgálat vizsgálatok elvégzését kérheti a matematikai modell érvényességének bizonyítására és a modell feltételezéseinek igazolására;

| 2.2. | a matematikai modellben használt össztömegnek és a tömegközéppont helyének a jóváhagyásra kerülő járműével azonosnak kell lennie; |
| --- | --- |

2.2.

a matematikai modellben használt össztömegnek és a tömegközéppont helyének a jóváhagyásra kerülő járműével azonosnak kell lennie;

| 2.3. | a matematikai modellben a tömegeloszlásnak meg kell felelnie a jóváhagyásra kerülő jármű tömegeloszlásának. A matematikai modellben használt tehetetlenségi nyomatékot ennek a tömegeloszlásnak az alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

2.3.

a matematikai modellben a tömegeloszlásnak meg kell felelnie a jóváhagyásra kerülő jármű tömegeloszlásának. A matematikai modellben használt tehetetlenségi nyomatékot ennek a tömegeloszlásnak az alapján kell kiszámítani.

3.   Az algoritmusra és a szimulációs programra, valamint a számítást végző berendezésre vonatkozó követelmények

| 3.1. | A jármű helyzetét pontosan meg kell határozni mind a borulás instabil egyensúlyi pontjában, mind pedig a talajjal való első érintkezésnél. A szimulációs program kezdődhet az instabil helyzetben, de legkésőbb legalább a talajjal való első érintkezésnél meg kell kezdődnie. |
| --- | --- |

3.1.

A jármű helyzetét pontosan meg kell határozni mind a borulás instabil egyensúlyi pontjában, mind pedig a talajjal való első érintkezésnél. A szimulációs program kezdődhet az instabil helyzetben, de legkésőbb legalább a talajjal való első érintkezésnél meg kell kezdődnie.

| 3.2. | A talajjal való első érintkezés pontjánál a kezdeti feltételeket az instabil helyzetből származó helyzeti energia változását használva határozzák meg. |
| --- | --- |

3.2.

A talajjal való első érintkezés pontjánál a kezdeti feltételeket az instabil helyzetből származó helyzeti energia változását használva határozzák meg.

| 3.3. | A szimulációs programnak legalább a maximális alakváltozás eléréséig futnia kell. |
| --- | --- |

3.3.

A szimulációs programnak legalább a maximális alakváltozás eléréséig futnia kell.

| 3.4. | A szimulációs programnak olyan stabil megoldást kell előállítania, amelyben az eredmény független az időköz növekményétől. |
| --- | --- |

3.4.

A szimulációs programnak olyan stabil megoldást kell előállítania, amelyben az eredmény független az időköz növekményétől.

| 3.5. | A szimulációs program ki kell, hogy számítsa az energia-összetevőket az energiaegyensúlyhoz minden időköz-növekménynél. |
| --- | --- |

3.5.

A szimulációs program ki kell, hogy számítsa az energia-összetevőket az energiaegyensúlyhoz minden időköz-növekménynél.

| 3.6. | A matematikai modellezés folyamata során bevezetett nem fizikai energia-összetevők (pl. „homokóra” és belső nedvesség) semmikor sem léphetik túl az összes energia 5 százalékát. |
| --- | --- |

3.6.

A matematikai modellezés folyamata során bevezetett nem fizikai energia-összetevők (pl. „homokóra” és belső nedvesség) semmikor sem léphetik túl az összes energia 5 százalékát.

| 3.7. | A talajjal való érintkezésnél a súrlódási együtthatót fizikai vizsgálati eredményekkel kell ellenőrizni, vagy számítással bizonyítani kell, hogy a választott súrlódási együttható konzervatív eredményeket ad. |
| --- | --- |

3.7.

A talajjal való érintkezésnél a súrlódási együtthatót fizikai vizsgálati eredményekkel kell ellenőrizni, vagy számítással bizonyítani kell, hogy a választott súrlódási együttható konzervatív eredményeket ad.

| 3.8. | A matematikai modellben a járműrészek közötti minden lehetséges fizikai érintkezést figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

3.8.

A matematikai modellben a járműrészek közötti minden lehetséges fizikai érintkezést figyelembe kell venni.

4.   A szimuláció értékelése

| 4.1. | A szimulációs programmal szemben támasztott követelmények teljesítése esetén a belső szerkezet geometriájában történő változások szimulációját és a túlélési tér geometriai alakjával való összehasonlítást az előírás 5.1. és 5.2. szakasza szerint lehet értékelni. |
| --- | --- |

4.1.

A szimulációs programmal szemben támasztott követelmények teljesítése esetén a belső szerkezet geometriájában történő változások szimulációját és a túlélési tér geometriai alakjával való összehasonlítást az előírás 5.1. és 5.2. szakasza szerint lehet értékelni.

| 4.2. | Ha a túlélési tér nem sérül a borításos szimuláció során, a jóváhagyást meg kell adni. |
| --- | --- |

4.2.

Ha a túlélési tér nem sérül a borításos szimuláció során, a jóváhagyást meg kell adni.

| 4.3. | Ha a túlélési tér sérül a borításos szimuláció során, a jóváhagyást el kell utasítani. |
| --- | --- |

4.3.

Ha a túlélési tér sérül a borításos szimuláció során, a jóváhagyást el kell utasítani.

5.   Dokumentáció

| 5.1. | A szimulációról készült jegyzőkönyvnek a következő információkat kell tartalmaznia:






  5.1.1. | minden adat és információ, amelyet e melléklet 1. szakasza megállapít; |
| --- | --- | --- |

5.1.

A szimulációról készült jegyzőkönyvnek a következő információkat kell tartalmaznia:

5.1.1.

minden adat és információ, amelyet e melléklet 1. szakasza megállapít;

| 5.1.2. | a felépítmény matematikai modelljét mutató rajz; |
| --- | --- |

5.1.2.

a felépítmény matematikai modelljét mutató rajz;

| 5.1.3. | nyilatkozat a szögértékekről, sebességről és szögsebességről a jármű instabil egyensúlyi helyzetében és a talajjal való első érintkezés helyzeténél; |
| --- | --- |

5.1.3.

nyilatkozat a szögértékekről, sebességről és szögsebességről a jármű instabil egyensúlyi helyzetében és a talajjal való első érintkezés helyzeténél;

| 5.1.4. | az összes energia és minden összetevőjének (mozgási energia, belső energia, homokóra-energia) táblázatos értékei – 1 ms időnövekményben – legalább a talajjal való első érintkezés időtartamán át az elért legnagyobb deformációig; |
| --- | --- |

5.1.4.

az összes energia és minden összetevőjének (mozgási energia, belső energia, homokóra-energia) táblázatos értékei – 1 ms időnövekményben – legalább a talajjal való első érintkezés időtartamán át az elért legnagyobb deformációig;

| 5.1.5. | a feltételezett súrlódási együttható a talajjal; |
| --- | --- |

5.1.5.

a feltételezett súrlódási együttható a talajjal;

| 5.1.6. | diagram vagy adatok, amelyek megfelelően megmutatják, hogy az előírás 5.1.1. és 5.1.2. szakaszában meghatározott követelmények teljesülnek. E követelmény teljesíthető az idő függvényében a deformálódott szerkezet belső körvonala és a túlélési tér határvonala közötti távolságról felvett diagrammal; |
| --- | --- |

5.1.6.

diagram vagy adatok, amelyek megfelelően megmutatják, hogy az előírás 5.1.1. és 5.1.2. szakaszában meghatározott követelmények teljesülnek. E követelmény teljesíthető az idő függvényében a deformálódott szerkezet belső körvonala és a túlélési tér határvonala közötti távolságról felvett diagrammal;

| 5.1.7. | nyilatkozat, hogy az előírás 5.1.1. és 5.1.2. szakaszában meghatározott követelmények teljesültek-e, vagy sem; |
| --- | --- |

5.1.7.

nyilatkozat, hogy az előírás 5.1.1. és 5.1.2. szakaszában meghatározott követelmények teljesültek-e, vagy sem;

| 5.1.8. | a járműtípus, a felépítménye, a felépítmény matematikai modelljének és magának a számításnak az egyértelmű azonosításához szükséges minden adat és információ. |
| --- | --- |

5.1.8.

a járműtípus, a felépítménye, a felépítmény matematikai modelljének és magának a számításnak az egyértelmű azonosításához szükséges minden adat és információ.

| 5.2. | Ajánlott, hogy a jelentés tartalmazza a deformált szerkezet görbéjét arról a pillanatról, amikor a legnagyobb alakváltozás bekövetkezik, képet adva ezzel a felépítményről és a képlékeny alakváltozást mutató nagy területekről. |
| --- | --- |

5.2.

Ajánlott, hogy a jelentés tartalmazza a deformált szerkezet görbéjét arról a pillanatról, amikor a legnagyobb alakváltozás bekövetkezik, képet adva ezzel a felépítményről és a képlékeny alakváltozást mutató nagy területekről.

| 5.3. | A műszaki szolgálat kérésére további információkat kell szolgáltatni, amelyeket a jegyzőkönyvbe bele kell foglalni. |
| --- | --- |

5.3.

A műszaki szolgálat kérésére további információkat kell szolgáltatni, amelyeket a jegyzőkönyvbe bele kell foglalni.

---

| 30.3.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 84/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 84/46

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 75. számú előírása – Egységes rendelkezések motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok gumiabroncsainak jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Az előírás eredeti változatának 13. kiegészítése – Hatálybalépés dátuma: 2009. október 24.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jelölések |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

5.

| 6. | Követelmények |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gumiabroncstípus módosítása és jóváhagyás kiterjesztése |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gyártásmegfelelőség |
| --- | --- |

8.

| 9. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

9.

| 10. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

10.

| 11. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

11.

MELLÉKLETEK

| 1. melléklet – | Értesítés motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok gumiabroncstípusa jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 75. sz. előírás alapján |
| --- | --- |

1. melléklet –

| 2. melléklet – | A jóváhagyási jel elrendezése |
| --- | --- |

2. melléklet –

| 3. melléklet – | A gumiabroncs-jelölések elrendezése – Példa azon jelölésekre, amelyekkel az ezen előírás hatálybalépése után forgalomba hozott gumiabroncsokat el kell látni |
| --- | --- |

3. melléklet –

| 4. melléklet – | A terhelhetőségi jelzőszámoknak megfelelő legnagyobb tömeg |
| --- | --- |

4. melléklet –

| 5. melléklet – | A gumiabroncsok méretjelölése és méretei |
| --- | --- |

5. melléklet –

| 6. melléklet – | Mérési módszer a gumiabroncs méreteinek meghatározására |
| --- | --- |

6. melléklet –

| 7. melléklet – | Terhelés-sebesség tartóssági vizsgálat |
| --- | --- |

7. melléklet –

| 8. melléklet – | A gumiabroncsok terhelhetősége különböző sebességeken |
| --- | --- |

8. melléklet –

| 9. melléklet – | A gumiabroncsok dinamikus tágulásának vizsgálatára szolgáló eljárás |
| --- | --- |

9. melléklet –

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az L1, L2, L3, L4 és L5 kategóriájú járművekhez tervezett új gumiabroncsokra vonatkozik.

Nem vonatkozik azonban az „NHS” (Not for Highway Service, nem országúti használatra) jelű, kizárólag terepen (off-road) való használatra vagy a kizárólag versenyzésre tervezett gumiabroncstípusokra.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   „gumiabroncstípus”: olyan gumiabroncsok kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól olyan lényeges szempontokból, mint:

2.2.   „gumiabroncs szerkezete”: a gumiabroncs szövetvázának műszaki jellemzői. Jellemzően a következő gumiabroncs-szerkezeteket szokás megkülönböztetni:

2.2.1.   „diagonál”: olyan gumiabroncs-szerkezet, amelyben a kordszálak a gumiabroncs pereméig érnek és a futó középvonalával (koronavonallal) 90 foknál lényegesen kisebb szöget zárnak be, váltakozva elhelyezkedve (1);

2.2.2.   „öves diagonál”: olyan diagonál gumiabroncs-szerkezet, amelyben a szövetvázat a futó középvonalával igen kis szögben, változó irányban elhelyezett, két vagy három lényegében nyújthatatlan kordrétegből álló öv merevíti;

2.2.3.   „radiál”: olyan gumiabroncs-szerkezet, amelyben a radiálkordszálak a gumiabroncs pereméig érnek és a futó középvonalával lényegében 90 fokos szögben vannak elhelyezve, a szövetvázat pedig egy lényegében nyújthatatlan körbefutó öv fogja össze (1);

2.2.4.   „megerősített”: olyan gumiabroncs-szerkezet, amelyben a szövetváz szilárdsága nagyobb, mint a hasonló normál gumiabroncsban;

2.3.   „perem”: a gumiabroncs azon része, amelynek alakja és szerkezete lehetővé teszi, hogy a kerékpántra illeszkedjen, és a gumiabroncsot azon megtartsa (2);

2.4.   „kordszál”: a gumiabroncs betéteinek szövetét alkotó szálak (2);

2.5.   „betét”: gumival bevont párhuzamos kordszálak rétege (2);

2.6.   „szövetváz”: a gumiabroncs azon, a futófelülettől és a gumi oldalfalaktól különböző része, amely a gumiabroncs felfúvott állapotában a terhet viseli (2);

2.7.   „futófelület”: a gumiabroncs azon része, amely a talajjal érintkezik, a szövetvázat védi a mechanikai sérülésektől és elősegíti a talajhoz való tapadást (2);

2.8.   „oldalfal”: a gumiabroncsnak a futófelület és a kerékpánt szarva által fedett felület közé eső része (2);

2.9.   „mintaárok”: a futófelület mintázatát képező szomszédos bordák vagy mintaelemek közti tér (2);

2.10.   „fő mintaárok”: a futófelület középső területén elhelyezkedő széles csatornák;

2.11.   „keresztmetszeti szélesség” (S): a felfújt gumiabroncs két oldalfalának külső felülete közötti, legnagyobb mért távolság, nem számítva a címkék (jelölések), díszítések, védőpántok vagy -bordák miatti kiemelkedéseket (2);

2.12.   „teljes szélesség”: a felfújt gumiabroncs két oldalfalának külső felülete közötti, legnagyobb mért távolság, beleértve a címkéket (jelöléseket), díszítéseket, védőpántokat és -bordákat is (2); olyan gumiabroncsok esetében, amelyeknek szélesebb a futófelülete, mint a keresztmetszeti szélesség, a teljes szélesség a futófelület szélességének felel meg;

2.13.   „keresztmetszeti magasság (H)”: a gumiabroncs külső átmérője és a kerékpánt névleges átmérője közti különbség felével egyenlő távolság (2);

2.14.   „névleges keresztmetszeti viszonyszám”: a keresztmetszeti magasságot (H) kifejező számot a névleges keresztmetszeti szélességet (S1) kifejező számmal osztva kapott szám százszorosa, a méreteket ugyanabban a mértékegységben véve;

2.15.   „külső átmérő” (D): a felfújt új gumiabroncs teljes átmérője (2);

2.16.   „gumiabroncs méretjelölése”: a következőket feltüntető jelölés:

| 2.16.3.1. | A kóddal megadott „d” jel mm-ben kifejezett értékei a következők:






  (mm-ben) |
| --- | --- |
| A névleges kerékpántátmérőnek megfelelően egy vagy két számjeggyel megadott „d” jel | A „d” értéke |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 16 | 406 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 23 | 584 |

2.16.3.1.

A kóddal megadott „d” jel mm-ben kifejezett értékei a következők:

(mm-ben)

A névleges kerékpántátmérőnek megfelelően egy vagy két számjeggyel megadott „d” jel

A „d” értéke

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

16

406

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

23

584

2.17.   „névleges kerékpántátmérő” (d): annak a kerékpántnak az átmérője, amelyre a gumiabroncsot tervezték (2);

2.18.   „kerékpánt”: az a szerkezeti elem, amelyre a gumiabroncs és a tömlő felfekszik, illetve tömlő nélküli gumiabroncs esetében, amelyre a gumiabroncs peremei felfekszenek (2);

2.18.1.   „gumiabroncs-kerékpánt illeszkedési kialakítás”: az a kerékpánt kivitel, amelyre a gumiabroncsot tervezték. A szabványostól eltérő kerékpántok esetében ezt a gumiabroncson feltüntetett jelölés mutatja;

2.19.   „elméleti kerékpánt”: az a kerékpánt, amelynek szélessége a gumiabroncs névleges keresztmetszeti szélességének X-szerese. Az X értékét a gumiabroncs gyártója adja meg;

2.20.   „mérőpánt”: az a kerékpánt, amelyre a gumiabroncsot a méretek megmérése céljából fel kell szerelni;

2.21.   „vizsgálati kerékpánt”: az a kerékpánt, amelyre a gumiabroncsot vizsgálat céljából fel kell szerelni;

2.22.   „letöredezés”: gumidarabok leszakadása a futófelületről;

2.23.   „kordelválás”: kordszálak elválása a gumibevonatuktól;

2.24.   „betételválás”: a szomszédos betétek szétválása;

2.25.   „futóelválás”: a futó leválása a szövetvázról;

2.26.   „terhelhetőségi jelzőszám”: a gumiabroncs által a sebességkategória-jelének megfelelő sebességen a gumiabroncs gyártója által meghatározott üzemi feltételek mellett elviselt legnagyobb terhelést jelző szám. E jelzőszámok és az ezeknek megfelelő terhelések jegyzéke ezen előírás 4. mellékletben található;

2.27.   „táblázat: a gumiabroncsok terhelhetősége különböző sebességeken”: a 8. mellékletben szereplő táblázat, amely azt mutatja be a terhelhetőségi jelzőszámok és a névleges sebességre vonatkozó terhelhetőségi jelzőszámok tükrében, hogy miként változik a gumiabroncs terhelése, ha a névleges sebesség kategóriajelétől eltérő sebességen használják;

2.28.   „sebességkategória”:

| 2.28.1. | a 2.28.2. szakaszban lévő táblázatban szereplő sebességkategória-jelnek megfelelő sebességek; |
| --- | --- |

2.28.1.

a 2.28.2. szakaszban lévő táblázatban szereplő sebességkategória-jelnek megfelelő sebességek;

| 2.28.2. | a sebességkategóriák az alábbi táblázatban szerepelnek:






  (km/h) |
| --- | --- |
| Sebességkategória-jel | Megfelelő sebesség |
| B | 50 |
| F | 80 |
| G | 90 |
| J | 100 |
| K | 110 |
| L | 120 |
| M | 130 |
| N | 140 |
| P | 150 |
| Q | 160 |
| R | 170 |
| S | 180 |
| T | 190 |
| U | 200 |
| H | 210 |
| V | 240 |
| W | 270 |

2.28.2.

a sebességkategóriák az alábbi táblázatban szerepelnek:

(km/h)

Sebességkategória-jel

Megfelelő sebesség

B

50

F

80

G

90

J

100

K

110

L

120

M

130

N

140

P

150

Q

160

R

170

S

180

T

190

U

200

H

210

V

240

W

270

| 2.28.3. | a 240 km/h feletti legnagyobb sebességen használható gumiabroncsokat a gumiabroncs méretjelölésében a szerkezetre utaló jelzés (lásd a 3.1.3. szakaszt) előtt elhelyezett „V” vagy „Z” betűkóddal jelölik (lásd a 2.33.3. szakaszt); |
| --- | --- |

2.28.3.

a 240 km/h feletti legnagyobb sebességen használható gumiabroncsokat a gumiabroncs méretjelölésében a szerkezetre utaló jelzés (lásd a 3.1.3. szakaszt) előtt elhelyezett „V” vagy „Z” betűkóddal jelölik (lásd a 2.33.3. szakaszt);

2.29.   „téli gumiabroncs”: olyan gumiabroncs, amelynél a futófelület mintázatát és szerkezetét elsősorban úgy tervezik, hogy sárban és friss vagy olvadó hóban jobb teljesítményt nyújtson, mint a normál (közúti) gumiabroncs. A téli gumiabroncs futófelületének mintázata általában a normál (közúti) gumiabroncshoz képest szélesebb csatornákból (bordákból), illetve ritkábban elhelyezett mintaelemekből áll;

2.30.   „MST” (multiservice tyre, többcélú gumiabroncs): több célra alkalmas gumiabroncs, amely úton és terepen is használható;

2.31.   „segédmotoros kerékpár gumiabroncsa”: segédmotoros kerékpárokra (L1 és L2 kategória) szánt gumiabroncs;

2.32.   „motorkerékpár-gumiabroncs”: elsősorban motorkerékpárokra (L3, L4 és L5 kategória) szánt gumiabroncs. Ezeket azonban segédmotoros kerékpárokra (L1 és L2 kategória), valamint könnyű utánfutókra (01. kategória) is fel lehet szerelni;

2.33.   „legnagyobb névleges terhelés”: a megengedett legnagyobb tömeg, amelyet a gumiabroncs elbír;

| Legnagyobb sebesség km/h (5) | Legnagyobb terhelés (%) |
| --- | --- |
| V sebességkategória-jel | W (4) sebességkategória-jel |
| 210 | 100 | 100 |
| 220 | 95 | 100 |
| 230 | 90 | 100 |
| 240 | 85 | 100 |
| 250 | (80) (3) | 95 |
| 260 | (75) (3) | 85 |
| 270 | (70) (3) | 75 |

Legnagyobb sebesség km/h (5)

Legnagyobb terhelés (%)

V sebességkategória-jel

W (4) sebességkategória-jel

210

100

100

220

95

100

230

90

100

240

85

100

250

(80) (3)

95

260

(75) (3)

85

270

(70) (3)

75

A 270 km/h és a gumiabroncs gyártója által megengedett legnagyobb sebesség közötti sebességekre a legnagyobb névleges terhelés lineáris interpolációval határozható meg.

3.   JELÖLÉSEK

| 3.1. | A jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsoknak legalább az egyik oldalfalán szerepelniük kell az alábbi jelöléseknek:






  3.1.1. | márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- | --- |

3.1.

A jóváhagyásra benyújtott gumiabroncsoknak legalább az egyik oldalfalán szerepelniük kell az alábbi jelöléseknek:

3.1.1.

márkanév vagy védjegy;

| 3.1.2. | a gumiabroncs méretjelölése ezen előírás 2.16. szakaszának meghatározása szerint; |
| --- | --- |

3.1.2.

a gumiabroncs méretjelölése ezen előírás 2.16. szakaszának meghatározása szerint;

| 3.1.3. | a szerkezet leírása a következők szerint:






  3.1.3.1. | diagonál gumiabroncsok esetében nincs jelzés, vagy a „D” betű szerepel; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

a szerkezet leírása a következők szerint:

3.1.3.1.

diagonál gumiabroncsok esetében nincs jelzés, vagy a „D” betű szerepel;

| 3.1.3.2. | öves diagonál szerkezetű gumiabroncs esetében a kerékpántátmérő jele előtt feltüntetett a „B” betű, ezenkívül a „BIAS-BELTED” (öves diagonál) felirat; |
| --- | --- |

3.1.3.2.

öves diagonál szerkezetű gumiabroncs esetében a kerékpántátmérő jele előtt feltüntetett a „B” betű, ezenkívül a „BIAS-BELTED” (öves diagonál) felirat;

| 3.1.3.3. | radiál gumiabroncsok esetében a kerékpántátmérő jele előtt elhelyezett „R” betű, valamint a „RADIAL” szó is feltüntethető; |
| --- | --- |

3.1.3.3.

radiál gumiabroncsok esetében a kerékpántátmérő jele előtt elhelyezett „R” betű, valamint a „RADIAL” szó is feltüntethető;

| 3.1.4. | a gumiabroncs sebességkategóriájának jelölése a fenti 2.28.2. szakaszban említett jellel; |
| --- | --- |

3.1.4.

a gumiabroncs sebességkategóriájának jelölése a fenti 2.28.2. szakaszban említett jellel;

| 3.1.5. | a fenti 2.26. szakasz szerinti terhelhetőségi jelzőszám; |
| --- | --- |

3.1.5.

a fenti 2.26. szakasz szerinti terhelhetőségi jelzőszám;

| 3.1.6. | a „TUBELESS” (tömlő nélküli) felirat, ha a gumiabroncsot tömlő nélküli használatra tervezték; |
| --- | --- |

3.1.6.

a „TUBELESS” (tömlő nélküli) felirat, ha a gumiabroncsot tömlő nélküli használatra tervezték;

| 3.1.7. | a „REINFORCED” vagy „REINF” (megerősített) felirat, ha a gumiabroncs megerősített típusú; |
| --- | --- |

3.1.7.

a „REINFORCED” vagy „REINF” (megerősített) felirat, ha a gumiabroncs megerősített típusú;

| 3.1.8. | a gyártás ideje négyjegyű számcsoport formájában; az első kettő mutatja a gyártás hetét, az utolsó kettő pedig az évét. Ezt a jelölést elegendő csak az egyik oldalfalon feltüntetni; |
| --- | --- |

3.1.8.

a gyártás ideje négyjegyű számcsoport formájában; az első kettő mutatja a gyártás hetét, az utolsó kettő pedig az évét. Ezt a jelölést elegendő csak az egyik oldalfalon feltüntetni;

| 3.1.9. | az „M + S”, „M.S” vagy „M&S” felirat téli gumiabroncs esetében. További lehetőségként megengedett a „DP” (Dual Purpose, kettős célú) felirat; |
| --- | --- |

3.1.9.

az „M + S”, „M.S” vagy „M&S” felirat téli gumiabroncs esetében. További lehetőségként megengedett a „DP” (Dual Purpose, kettős célú) felirat;

| 3.1.10. | az MST felirat többcélú gumiabroncs esetében; |
| --- | --- |

3.1.10.

az MST felirat többcélú gumiabroncs esetében;

| 3.1.11. | a „MOPED” (vagy „CYCLOMOTEUR” vagy „CICLOMOTORE”) felirat segédmotoros kerékpárra való gumiabroncs esetében; |
| --- | --- |

3.1.11.

a „MOPED” (vagy „CYCLOMOTEUR” vagy „CICLOMOTORE”) felirat segédmotoros kerékpárra való gumiabroncs esetében;

| 3.1.12. | a gumiabroncs-kerékpánt illeszkedési kialakítás jelölése, amennyiben eltér a szokásostól, közvetlenül az ezen előírás 2.16.3. szakaszában említett kerékpántátmérő jelölése után.
  A 13-as kódnak megfelelő (330 mm) vagy afeletti átmérőjű kerékpántokra tervezett gumiabroncsok esetében ez a felirat „M/C”. Ez a követelmény az ezen előírás 5. mellékletében lévő táblázatokban felsorolt gumiabroncsméretek egyikére sem vonatkozik; |
| --- | --- |

3.1.12.

a gumiabroncs-kerékpánt illeszkedési kialakítás jelölése, amennyiben eltér a szokásostól, közvetlenül az ezen előírás 2.16.3. szakaszában említett kerékpántátmérő jelölése után.

A 13-as kódnak megfelelő (330 mm) vagy afeletti átmérőjű kerékpántokra tervezett gumiabroncsok esetében ez a felirat „M/C”. Ez a követelmény az ezen előírás 5. mellékletében lévő táblázatokban felsorolt gumiabroncsméretek egyikére sem vonatkozik;

| 3.1.13. | a 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsokat a szerkezetre utaló jelzés (lásd a 3.1.3. szakaszt) előtt elhelyezett „V” vagy „Z” betűkóddal kell jelölni (lásd a 2.33.3. szakaszt); |
| --- | --- |

3.1.13.

a 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsokat a szerkezetre utaló jelzés (lásd a 3.1.3. szakaszt) előtt elhelyezett „V” vagy „Z” betűkóddal kell jelölni (lásd a 2.33.3. szakaszt);

| 3.1.14. | a 240 km/h (illetve 270 km/h) feletti sebességen használható gumiabroncsokon zárójelben fel kell tüntetni a 210 km/h (illetve 240 km/h) sebességre vonatkozó terhelhetőségi jelzőszámot (lásd a 3.1.5. szakaszt), valamint egy referencia sebességkategória-jelet (lásd a 3.1.4. szakaszt) a következők szerint:
  a méretjelölésen belül „V” betűkóddal azonosított gumiabroncsok esetében „V”;
  a méretjelölésen belül „Z” betűkóddal azonosított gumiabroncsok esetében „W”. |
| --- | --- |

3.1.14.

a 240 km/h (illetve 270 km/h) feletti sebességen használható gumiabroncsokon zárójelben fel kell tüntetni a 210 km/h (illetve 240 km/h) sebességre vonatkozó terhelhetőségi jelzőszámot (lásd a 3.1.5. szakaszt), valamint egy referencia sebességkategória-jelet (lásd a 3.1.4. szakaszt) a következők szerint:

a méretjelölésen belül „V” betűkóddal azonosított gumiabroncsok esetében „V”;

a méretjelölésen belül „Z” betűkóddal azonosított gumiabroncsok esetében „W”.

| 3.2. | A gumiabroncson megfelelő helyet kell hagyni az ezen előírás 2. melléklete szerinti jóváhagyási jel számára. |
| --- | --- |

3.2.

A gumiabroncson megfelelő helyet kell hagyni az ezen előírás 2. melléklete szerinti jóváhagyási jel számára.

| 3.3. | A gumiabroncsok jelöléseire az előírás 3. mellékletében található példa. |
| --- | --- |

3.3.

A gumiabroncsok jelöléseire az előírás 3. mellékletében található példa.

| 3.4. | Az ezen előírás 3.1. szakaszában említett jelöléseket és az 5.4. szakaszában előírt jóváhagyási jelet mélynyomással vagy dombornyomással kell megjeleníteni a gumiabroncson. Ezeknek jól olvashatóknak kell lenniük. |
| --- | --- |

3.4.

Az ezen előírás 3.1. szakaszában említett jelöléseket és az 5.4. szakaszában előírt jóváhagyási jelet mélynyomással vagy dombornyomással kell megjeleníteni a gumiabroncson. Ezeknek jól olvashatóknak kell lenniük.

4.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

| 4.1. | A gumiabroncs típusának jóváhagyására vonatkozó kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosa vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:






  4.1.1. | a gumiabroncs méretjelölése ezen előírás 2.16. szakaszának meghatározása szerint; |
| --- | --- | --- |

4.1.

A gumiabroncs típusának jóváhagyására vonatkozó kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosa vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be. A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

4.1.1.

a gumiabroncs méretjelölése ezen előírás 2.16. szakaszának meghatározása szerint;

| 4.1.2. | a márkanév vagy védjegy; |
| --- | --- |

4.1.2.

a márkanév vagy védjegy;

| 4.1.3. | a használati kategória (normál, különleges, téli vagy segédmotoros kerékpárra való); |
| --- | --- |

4.1.3.

a használati kategória (normál, különleges, téli vagy segédmotoros kerékpárra való);

| 4.1.4. | a szerkezet: diagonál, öves diagonál vagy radiál; |
| --- | --- |

4.1.4.

a szerkezet: diagonál, öves diagonál vagy radiál;

| 4.1.5. | a sebességkategória; |
| --- | --- |

4.1.5.

a sebességkategória;

| 4.1.6. | a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszáma; |
| --- | --- |

4.1.6.

a gumiabroncs terhelhetőségi jelzőszáma;

| 4.1.7. | a gumiabroncs tömlővel vagy anélkül használandó-e; |
| --- | --- |

4.1.7.

a gumiabroncs tömlővel vagy anélkül használandó-e;

| 4.1.8. | a gumiabroncs normál vagy megerősített; |
| --- | --- |

4.1.8.

a gumiabroncs normál vagy megerősített;

| 4.1.9. | a motorkerékpár-alapú járműkialakításokra való gumiabroncsok betétszáma (lásd az ezen előírás 5. mellékletében szereplő 5. táblázatot) (6) |
| --- | --- |

4.1.9.

a motorkerékpár-alapú járműkialakításokra való gumiabroncsok betétszáma (lásd az ezen előírás 5. mellékletében szereplő 5. táblázatot) (6)

| 4.1.10. | a bennfoglaló méretek: teljes keresztmetszeti szélesség és külső átmérő; |
| --- | --- |

4.1.10.

a bennfoglaló méretek: teljes keresztmetszeti szélesség és külső átmérő;

| 4.1.11. | a kerékpántok, amelyekre a gumiabroncs felszerelhető; |
| --- | --- |

4.1.11.

a kerékpántok, amelyekre a gumiabroncs felszerelhető;

| 4.1.12. | a mérőpánt és a vizsgálati kerékpánt; |
| --- | --- |

4.1.12.

a mérőpánt és a vizsgálati kerékpánt;

| 4.1.13. | a vizsgálati és mérési nyomások; |
| --- | --- |

4.1.13.

a vizsgálati és mérési nyomások;

| 4.1.14. | a fenti 2.19. szakaszban említett „X” tényező; |
| --- | --- |

4.1.14.

a fenti 2.19. szakaszban említett „X” tényező;

| 4.1.15. | a méretjelölésben „V” betűkóddal jelölt és 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok, valamint a méretjelölésben „Z” betűkóddal jelölt és 270 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok esetében a gumiabroncs gyártója által megengedett legnagyobb sebesség, és az ahhoz a legnagyobb sebességhez tartozó terhelhetőség. |
| --- | --- |

4.1.15.

a méretjelölésben „V” betűkóddal jelölt és 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok, valamint a méretjelölésben „Z” betűkóddal jelölt és 270 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok esetében a gumiabroncs gyártója által megengedett legnagyobb sebesség, és az ahhoz a legnagyobb sebességhez tartozó terhelhetőség.

| 4.2. | A jóváhagyási kérelemhez három példányban mellékelni kell egy rajzot vagy jellegzetes fényképet, amelyen jól felismerhető a gumiabroncs futófelületének mintázata, valamint egy rajzot a mérőpántra szerelt, felfújt gumiabroncs körvonaláról, amelyen fel vannak tüntetve a jóváhagyásra benyújtott típus vonatkozó méretei (lásd a 6.1.1. és 6.1.2. szakaszt). Továbbá az illetékes hatóság döntésétől függően mellékelni kell a jóváhagyott vizsgálólaboratórium által kiadott vizsgálati jegyzőkönyvet, vagy pedig át kell adni a gumiabroncstípusból egy vagy két mintát. A rajzokat vagy fényképeket a gumiabroncs oldalfaláról és futófelületéről a sorozatgyártás megindítása után, a típusjóváhagyás megadásától számított egy éven belül kell beadni. |
| --- | --- |

4.2.

A jóváhagyási kérelemhez három példányban mellékelni kell egy rajzot vagy jellegzetes fényképet, amelyen jól felismerhető a gumiabroncs futófelületének mintázata, valamint egy rajzot a mérőpántra szerelt, felfújt gumiabroncs körvonaláról, amelyen fel vannak tüntetve a jóváhagyásra benyújtott típus vonatkozó méretei (lásd a 6.1.1. és 6.1.2. szakaszt). Továbbá az illetékes hatóság döntésétől függően mellékelni kell a jóváhagyott vizsgálólaboratórium által kiadott vizsgálati jegyzőkönyvet, vagy pedig át kell adni a gumiabroncstípusból egy vagy két mintát. A rajzokat vagy fényképeket a gumiabroncs oldalfaláról és futófelületéről a sorozatgyártás megindítása után, a típusjóváhagyás megadásától számított egy éven belül kell beadni.

| 4.3. | Ha egy gumiabroncsgyártó gumiabroncs-sorozat típusjóváhagyását kéri, a terhelés-sebesség tartóssági vizsgálatot nem szükséges a sorozat valamennyi gumiabroncstípusán elvégezni. A jóváhagyó hatóság dönthet a „legrosszabb eset” alapján történő kiválasztás mellett. |
| --- | --- |

4.3.

Ha egy gumiabroncsgyártó gumiabroncs-sorozat típusjóváhagyását kéri, a terhelés-sebesség tartóssági vizsgálatot nem szükséges a sorozat valamennyi gumiabroncstípusán elvégezni. A jóváhagyó hatóság dönthet a „legrosszabb eset” alapján történő kiválasztás mellett.

5.   JÓVÁHAGYÁS

| 5.1. | Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott gumiabroncs megfelel az alábbi 6. szakasz követelményeinek, akkor a gumiabroncstípust jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

5.1.

Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott gumiabroncs megfelel az alábbi 6. szakasz követelményeinek, akkor a gumiabroncstípust jóvá kell hagyni.

| 5.2. | Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító módosítássorozat száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több gumiabroncstípushoz. |
| --- | --- |

5.2.

Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító módosítássorozat száma (a változatlan eredeti előírás esetében 00). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több gumiabroncstípushoz.

| 5.3. | Egy gumiabroncstípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon. |
| --- | --- |

5.3.

Egy gumiabroncstípusnak az ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről, elutasításáról vagy visszavonásáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

| 5.3.1. | A 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsokra vonatkozó megengedett legnagyobb sebességet és az ehhez tartozó terhelhetőséget az 1. melléklet 10. bejegyzése határozza meg. |
| --- | --- |

5.3.1.

A 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsokra vonatkozó megengedett legnagyobb sebességet és az ehhez tartozó terhelhetőséget az 1. melléklet 10. bejegyzése határozza meg.

| 5.4. | Minden olyan gumiabroncson, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a fenti 3.2. szakaszban megadott helyen és a fenti 3.1. szakaszban előírt jelöléseken felül fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:






  5.4.1. | egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (7); |
| --- | --- | --- |

5.4.

Minden olyan gumiabroncson, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott típusnak, a fenti 3.2. szakaszban megadott helyen és a fenti 3.1. szakaszban előírt jelöléseken felül fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

5.4.1.

egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (7);

| 5.4.2. | ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ. |
| --- | --- |

5.4.2.

ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ.

| 5.5. | A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. |
| --- | --- |

5.5.

A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

| 5.6. | A jóváhagyási jel elrendezésére ezen előírás 2. mellékletében található példa. |
| --- | --- |

5.6.

A jóváhagyási jel elrendezésére ezen előírás 2. mellékletében található példa.

6.   KÖVETELMÉNYEK

6.1.   Gumiabroncsméretek

6.1.1.   A gumiabroncsok keresztmetszeti szélessége

| 6.1.1.1. | A keresztmetszeti szélességet a következő képlettel kell kiszámolni:
  S = S1 + K (A – A1)
  ahol:






  S | a keresztmetszeti szélesség mm-ben, a mérőpánton mérve; |
| --- | --- | --- |
| S1 | a névleges keresztmetszeti szélesség mm-ben, amely előírás szerint a gumiabroncs oldalfalán, a méretjelölésben látható; |
| A | a mérőpánt szélessége (mm-ben), a gyártó által a műszaki leírásban közöltek szerint; |
| A1 | az elméleti kerékpánt szélessége (mm-ben); |
| A1 | egyenlő S1-nek és a gumiabroncsgyártó által megadott X tényezőnek a szorzatával; |
| K | egyenlő 0,4-del. |

6.1.1.1.

A keresztmetszeti szélességet a következő képlettel kell kiszámolni:

S = S1 + K (A – A1)

ahol:

S

a keresztmetszeti szélesség mm-ben, a mérőpánton mérve;

S1

a névleges keresztmetszeti szélesség mm-ben, amely előírás szerint a gumiabroncs oldalfalán, a méretjelölésben látható;

A

a mérőpánt szélessége (mm-ben), a gyártó által a műszaki leírásban közöltek szerint;

A1

az elméleti kerékpánt szélessége (mm-ben);

A1

egyenlő S1-nek és a gumiabroncsgyártó által megadott X tényezőnek a szorzatával;

K

egyenlő 0,4-del.

| 6.1.1.2. | Az olyan gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése szerepel az ezen előírás 5. mellékletében szereplő táblázatok első oszlopában, a keresztmetszeti szélesség a táblázatokban az adott gumiabroncs jelöléséhez tartozó érték is lehet. |
| --- | --- |

6.1.1.2.

Az olyan gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése szerepel az ezen előírás 5. mellékletében szereplő táblázatok első oszlopában, a keresztmetszeti szélesség a táblázatokban az adott gumiabroncs jelöléséhez tartozó érték is lehet.

6.1.2.   A gumiabroncsok külső átmérője

| 6.1.2.1. | A gumiabroncs külső átmérőjét a következő képlettel kell kiszámítani:
  D = d + 2H
  ahol:






  D | a külső átmérő mm-ben; |
| --- | --- | --- |
| d | a fenti 2.16.3. szakaszban meghatározott egyezményes szám mm-ben; |
| H | a névleges keresztmetszeti magasság mm-ben, mely a következővel egyenlő:
  H = S1 × 0,01 Ra
  ahol






  S1 | a névleges keresztmetszeti szélesség (mm-ben); és |
| Ra | a névleges keresztmetszeti viszonyszám, |

6.1.2.1.

A gumiabroncs külső átmérőjét a következő képlettel kell kiszámítani:

D = d + 2H

ahol:

D

a külső átmérő mm-ben;

d

a fenti 2.16.3. szakaszban meghatározott egyezményes szám mm-ben;

H

a névleges keresztmetszeti magasság mm-ben, mely a következővel egyenlő:

H = S1 × 0,01 Ra

ahol

S1

a névleges keresztmetszeti szélesség (mm-ben); és

Ra

a névleges keresztmetszeti viszonyszám,

minden érték a gumiabroncs oldalfalán a fenti 3.4. szakasz szerint feltüntetett jelölésben szereplő értékként értendő.

| 6.1.2.2. | Az olyan gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése szerepel az ezen előírás 5. mellékletében szereplő táblázatok első oszlopában, a külső átmérő a táblázatokban az adott gumiabroncs jelöléséhez tartozó érték is lehet. |
| --- | --- |

6.1.2.2.

Az olyan gumiabroncstípusok esetében azonban, amelyek méretjelölése szerepel az ezen előírás 5. mellékletében szereplő táblázatok első oszlopában, a külső átmérő a táblázatokban az adott gumiabroncs jelöléséhez tartozó érték is lehet.

6.1.3.   Módszer a gumiabroncs méreteinek meghatározására

A gumiabroncs méreteit az ezen előírás 6. mellékletében leírt eljárással kell megmérni.

6.1.4.   A gumiabroncs keresztmetszeti szélességére vonatkozó előírások

| 6.1.4.1. | A gumiabroncs teljes szélessége lehet kisebb mint a fenti 6.1.1. szakasz szerint meghatározott S keresztmetszeti szélesség. |
| --- | --- |

6.1.4.1.

A gumiabroncs teljes szélessége lehet kisebb mint a fenti 6.1.1. szakasz szerint meghatározott S keresztmetszeti szélesség.

| 6.1.4.2. | Ezt az értéket az 5. mellékletben szereplő értékig, illetve az 5. mellékletben nem szereplő méretek esetében a következő százalékkal haladhatja meg:






  6.1.4.2.1. | normál és téli gumiabroncsok esetében:






  a) | ha a kerékpánt átmérőjének kódja 13 vagy annál több: + 10 százalékkal; |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.4.2.

Ezt az értéket az 5. mellékletben szereplő értékig, illetve az 5. mellékletben nem szereplő méretek esetében a következő százalékkal haladhatja meg:

6.1.4.2.1.

normál és téli gumiabroncsok esetében:

a)

ha a kerékpánt átmérőjének kódja 13 vagy annál több: + 10 százalékkal;

| b) | ha a kerékpánt átmérőjének kódja legfeljebb 12: + 8 százalékkal; |
| --- | --- |

b)

ha a kerékpánt átmérőjének kódja legfeljebb 12: + 8 százalékkal;

| 6.1.4.2.2. | olyan, különleges használatra való gumiabroncsok esetében, amelyek korlátozott mértékben alkalmasak közúti használatra, és MST jelzéssel vannak ellátva: 25 százalékkal. |
| --- | --- |

6.1.4.2.2.

olyan, különleges használatra való gumiabroncsok esetében, amelyek korlátozott mértékben alkalmasak közúti használatra, és MST jelzéssel vannak ellátva: 25 százalékkal.

6.1.5.   Gumiabroncs külső átmérőjére vonatkozó előírások

| 6.1.5.1. | A gumiabroncs külső átmérőjének az 5. mellékletben megadott Dmin és Dmax értékek közé kell esnie. |
| --- | --- |

6.1.5.1.

A gumiabroncs külső átmérőjének az 5. mellékletben megadott Dmin és Dmax értékek közé kell esnie.

| 6.1.5.2. | Az 5. mellékletben nem szereplő méretek esetében a gumiabroncs külső átmérőjének a következő képletekkel kapott Dmin és Dmax értékek közé kell esnie: | Dmin = d + (2H × a) |
| --- | --- | --- |

6.1.5.2.

Az 5. mellékletben nem szereplő méretek esetében a gumiabroncs külső átmérőjének a következő képletekkel kapott Dmin és Dmax értékek közé kell esnie:

Dmin = d + (2H × a)

| | Dmax = d + (2H × b) |
| --- | --- |

Dmax = d + (2H × b)

ahol:

H és d meghatározását a 6.1.2.1. szakasz, a és b meghatározását pedig a 6.1.5.2.1. és a 6.1.5.2.2. szakasz tartalmazza:

| 6.1.5.2.1. | normál közúti használatra való és téli gumiabroncsok esetében: a,







  ha a kerékpánt átmérőjének kódja 13 vagy annál több | : | 0,97, |
| --- | --- | --- | --- |
| ha a kerékpánt átmérőjének kódja legfeljebb 12 | : | 0,93, |
| különleges gumiabroncsok esetében | : | 1,00; |

6.1.5.2.1.

normál közúti használatra való és téli gumiabroncsok esetében: a,

ha a kerékpánt átmérőjének kódja 13 vagy annál több

:

0,97,

ha a kerékpánt átmérőjének kódja legfeljebb 12

:

0,93,

különleges gumiabroncsok esetében

:

1,00;

| 6.1.5.2.2. | normál közúti használatra való gumiabroncsok esetében: b,







  ha a kerékpánt átmérőjének kódja 13 vagy annál több | : | 1,07, |
| --- | --- | --- | --- |
| ha a kerékpánt átmérőjének kódja legfeljebb 12 | : | 1,10, |
| téli és különleges gumiabroncsok esetében | : | 1,12. |

6.1.5.2.2.

normál közúti használatra való gumiabroncsok esetében: b,

ha a kerékpánt átmérőjének kódja 13 vagy annál több

:

1,07,

ha a kerékpánt átmérőjének kódja legfeljebb 12

:

1,10,

téli és különleges gumiabroncsok esetében

:

1,12.

6.2.   Terhelés-sebesség tartóssági vizsgálat

| 6.2.1. | A gumiabroncson terhelés-sebesség tartóssági vizsgálatot kell végezni az ezen előírás 7. mellékletében leírt eljárással. |
| --- | --- |

6.2.1.

A gumiabroncson terhelés-sebesség tartóssági vizsgálatot kell végezni az ezen előírás 7. mellékletében leírt eljárással.

| 6.2.1.1. | A méretjelölésben „V” betűkóddal jelölt és 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsokra, valamint a méretjelölésben „Z” betűkóddal jelölt és 270 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsokra (lásd a 4.1.15. szakaszt) vonatkozó kérelem esetében a fenti terhelés-sebesség tartóssági vizsgálatot egy gumiabroncson az azon zárójelben feltüntetett terhelési és sebességi feltételek (lásd a 3.1.14. szakaszt) mellett kell elvégezni. Egy második, ugyanolyan típusú gumiabroncson további terhelés-sebesség tartóssági vizsgálatot kell végezni a gyártó által megadott legnagyobb terhelési és sebességi feltételek mellett, amennyiben van ilyen (lásd a 4.1.15. szakaszt). |
| --- | --- |

6.2.1.1.

A méretjelölésben „V” betűkóddal jelölt és 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsokra, valamint a méretjelölésben „Z” betűkóddal jelölt és 270 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsokra (lásd a 4.1.15. szakaszt) vonatkozó kérelem esetében a fenti terhelés-sebesség tartóssági vizsgálatot egy gumiabroncson az azon zárójelben feltüntetett terhelési és sebességi feltételek (lásd a 3.1.14. szakaszt) mellett kell elvégezni. Egy második, ugyanolyan típusú gumiabroncson további terhelés-sebesség tartóssági vizsgálatot kell végezni a gyártó által megadott legnagyobb terhelési és sebességi feltételek mellett, amennyiben van ilyen (lásd a 4.1.15. szakaszt).

| 6.2.2. | A gumiabroncs terhelhetőség-sebesség tartóssági vizsgálata akkor sikeres, ha a vizsgálat elvégzése után nem észlelhető rajta futóelválás, betételválás, kordelválás, letöredezés vagy a kordszálak törése. |
| --- | --- |

6.2.2.

A gumiabroncs terhelhetőség-sebesség tartóssági vizsgálata akkor sikeres, ha a vizsgálat elvégzése után nem észlelhető rajta futóelválás, betételválás, kordelválás, letöredezés vagy a kordszálak törése.

| 6.2.3. | A gumiabroncs külső kerülete a terhelhetőség-sebesség tartóssági vizsgálat elvégzése után legalább hat órával legfeljebb ± 3,5 %-kal térhet el a vizsgálat előtt mért külső kerülettől. |
| --- | --- |

6.2.3.

A gumiabroncs külső kerülete a terhelhetőség-sebesség tartóssági vizsgálat elvégzése után legalább hat órával legfeljebb ± 3,5 %-kal térhet el a vizsgálat előtt mért külső kerülettől.

| 6.2.4. | A gumiabroncsnak a terhelhetőség-sebesség tartóssági vizsgálat elvégzése után mért teljes szélessége nem haladhatja meg a 6.1.4.2. szakaszban meghatározott értéket. |
| --- | --- |

6.2.4.

A gumiabroncsnak a terhelhetőség-sebesség tartóssági vizsgálat elvégzése után mért teljes szélessége nem haladhatja meg a 6.1.4.2. szakaszban meghatározott értéket.

6.3.   A gumiabroncsok dinamikus tágulása

Az ezen előírás 9. mellékletének 1.1. szakaszában megadott azon gumiabroncsokon, amelyek a fenti 6.2. szakasz szerint megfeleltek a terhelhetőség-sebesség tartóssági vizsgálaton, dinamikus tágulási vizsgálatot kell végezni az említett mellékletben leírt eljárás szerint.

7.   GUMIABRONCSTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

| 7.1. | A gumiabroncstípus minden módosításáról értesíteni kell a gumiabroncstípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:






  7.1.1. | Úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a gumiabroncs továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy |
| --- | --- | --- |

7.1.

A gumiabroncstípus minden módosításáról értesíteni kell a gumiabroncstípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

7.1.1.

Úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a gumiabroncs továbbra is megfelel az előírásoknak, vagy

| 7.1.2. | Új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

7.1.2.

Új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

| 7.1.3. | A gumiabroncs futófelület-mintázatának megváltoztatása nem teszi szükségessé a 6.2. szakaszban leírt vizsgálat megismétlését. |
| --- | --- |

7.1.3.

A gumiabroncs futófelület-mintázatának megváltoztatása nem teszi szükségessé a 6.2. szakaszban leírt vizsgálat megismétlését.

| 7.1.4. | A méretjelölésben „V” betűkóddal jelölt, 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok (vagy a méretmegjelölésben „Z” betűkóddal jelölt, 270 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok) esetében a jóváhagyásnak eltérő legnagyobb sebességeken és/vagy terheléssel való használatra való alkalmasság igazolása céljából történő kiterjesztése akkor megengedett, ha a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat az új maximális sebességre és terhelésre vonatkozó új vizsgálati jegyzőkönyvet ad ki.
  Az ilyen új terheléssel/sebességen történő használatra való alkalmasságot az 1. melléklet 9. bejegyzésében fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

7.1.4.

A méretjelölésben „V” betűkóddal jelölt, 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok (vagy a méretmegjelölésben „Z” betűkóddal jelölt, 270 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok) esetében a jóváhagyásnak eltérő legnagyobb sebességeken és/vagy terheléssel való használatra való alkalmasság igazolása céljából történő kiterjesztése akkor megengedett, ha a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat az új maximális sebességre és terhelésre vonatkozó új vizsgálati jegyzőkönyvet ad ki.

Az ilyen új terheléssel/sebességen történő használatra való alkalmasságot az 1. melléklet 9. bejegyzésében fel kell tüntetni.

| 7.2. | A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 5.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket. |
| --- | --- |

7.2.

A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 5.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

| 7.3. | A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel minden ilyen kiterjesztéshez készített értesítéshez. |
| --- | --- |

7.3.

A jóváhagyást kiterjesztő illetékes hatóság sorszámot rendel minden ilyen kiterjesztéshez készített értesítéshez.

8.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártás megfelelőségének ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

| 8.1. | Az ezen előírás alapján jóváhagyott gumiabroncsokat úgy kell gyártani, hogy megfeleljenek a jóváhagyott típusnak a fenti 6. szakaszban rögzített követelmények betartásával. |
| --- | --- |

8.1.

Az ezen előírás alapján jóváhagyott gumiabroncsokat úgy kell gyártani, hogy megfeleljenek a jóváhagyott típusnak a fenti 6. szakaszban rögzített követelmények betartásával.

| 8.2. | A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az egyes gyártóüzemekben ilyen ellenőrzésre általában kétévente egyszer kerül sor. |
| --- | --- |

8.2.

A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. Az egyes gyártóüzemekben ilyen ellenőrzésre általában kétévente egyszer kerül sor.

9.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

| 9.1. | Az ezen előírás alapján egy adott gumiabroncstípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8.1. szakaszban előírt követelmények, illetve ha a sorozatból vett gumiabroncsok nem feleltek meg az említett szakaszban előírt vizsgálatokon. |
| --- | --- |

9.1.

Az ezen előírás alapján egy adott gumiabroncstípusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 8.1. szakaszban előírt követelmények, illetve ha a sorozatból vett gumiabroncsok nem feleltek meg az említett szakaszban előírt vizsgálatokon.

| 9.2. | Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. |
| --- | --- |

9.2.

Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott gumiabroncstípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvétele után az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

11.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

| 11.1. | Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat, vagy a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét. |
| --- | --- |

11.1.

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat, vagy a gyártás végleges leállítását igazoló értesítéseket fogadó hatóságok nevét és címét.

| 11.2. | A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek használhatják a gumiabroncsgyártók laboratóriumait, és ezek közül jóváhagyott laboratóriumnak jelölhetnek ki mind saját területükön lévőket, mind a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó más szerződő felek területén lévőket, feltéve, hogy ehhez az érintett szerződő fél illetékes hatósága előzetesen hozzájárult. |
| --- | --- |

11.2.

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek használhatják a gumiabroncsgyártók laboratóriumait, és ezek közül jóváhagyott laboratóriumnak jelölhetnek ki mind saját területükön lévőket, mind a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó más szerződő felek területén lévőket, feltéve, hogy ehhez az érintett szerződő fél illetékes hatósága előzetesen hozzájárult.

| 11.3. | Ha a megállapodásban részes egyik szerződő fél a fenti 11.2. szakaszt alkalmazza, a vizsgálaton egy vagy több általa választott személy által képviseltetheti magát. |
| --- | --- |

11.3.

Ha a megállapodásban részes egyik szerződő fél a fenti 11.2. szakaszt alkalmazza, a vizsgálaton egy vagy több általa választott személy által képviseltetheti magát.

---

(1)  Az 54. előírásra is vonatkozik.

(2)  Lásd a magyarázó ábrát a függelékben.

(3)  Csak a méretjelölésen belül „V” betűkóddal azonosított gumiabroncsokra vonatkozik, a gumiabroncs gyártója által megadott legnagyobb sebességig.

(4)  A méretjelölésen belül „Z” betűkóddal azonosított gumiabroncsokra is vonatkozik.

(5)  A közbenső sebességértékekre a legnagyobb névleges terhelés lineáris interpolációval határozható meg.

(6)  Ezen előírás 8. kiegészítésének hatálybalépését követően ilyen gumiabroncsokra nem lehet új jóváhagyást kiadni a 75. sz. előírás szerint. Ezeket a gumiabroncsméreteket most már az 54. sz. előírás szabályozza.

(7)  1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Unió (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta, 51 – Koreai Köztársaság, 52 – Malajzia, 53 – Thaiföld, 54 és 55 (szabad), 56 – Montenegró, 57 (szabad) és 58 – Tunézia. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodásban részes szerződő felekkel.

---

Függelék

MAGYARÁZÓ ÁBRA

(lásd ezen előírás 2. szakaszát)

Image

---

1. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb formátum: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

2. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSE

Image

---

3. MELLÉKLET

A GUMIABRONCS-JELÖLÉSEK ELRENDEZÉSE

Példa az ezen előírás hatálybalépése után forgalomba hozott gumiabroncstípusokon feltüntetendő jelölésekre

Image

Ezek a jelölések olyan gumiabroncsot határoznak meg, amely(nek)

| — | névleges keresztmetszeti szélessége 100, |
| --- | --- |

—

névleges keresztmetszeti szélessége 100,

| — | névleges keresztmetszeti viszonyszáma 80, |
| --- | --- |

—

névleges keresztmetszeti viszonyszáma 80,

| — | öves diagonál szerkezetű, |
| --- | --- |

—

öves diagonál szerkezetű,

| — | névleges kerékpántátmérője 457 mm, amelyhez a 18-as kód tartozik, |
| --- | --- |

—

névleges kerékpántátmérője 457 mm, amelyhez a 18-as kód tartozik,

| — | terhelhetősége 206 kg, ami 53-as terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg ezen előírás 4. melléklete szerint, |
| --- | --- |

—

terhelhetősége 206 kg, ami 53-as terhelhetőségi jelzőszámnak felel meg ezen előírás 4. melléklete szerint,

| — | az S sebességkategóriába tartozik (a legnagyobb sebesség 180 km/h), |
| --- | --- |

—

az S sebességkategóriába tartozik (a legnagyobb sebesség 180 km/h),

| — | tömlő nélküli használatra való („tubeless”), |
| --- | --- |

—

tömlő nélküli használatra való („tubeless”),

| — | téli gumiabroncs, amelynek gyártási időpontja 2003 huszonötödik hetére esik. |
| --- | --- |

—

téli gumiabroncs, amelynek gyártási időpontja 2003 huszonötödik hetére esik.

A gumiabroncs-jelölést alkotó jelölések elhelyezésének és sorrendjének a következőnek kell lennie:

| a) | a méretjelölést, amely a névleges profilszélességet, a névleges keresztmetszeti viszonyszámot, a szerkezettípus jelét (amennyiben van ilyen) és a névleges kerékpántátmérőt foglalja magában, a következő példa szerint kell csoportosítani: 100/80Bl8; |
| --- | --- |

a)

a méretjelölést, amely a névleges profilszélességet, a névleges keresztmetszeti viszonyszámot, a szerkezettípus jelét (amennyiben van ilyen) és a névleges kerékpántátmérőt foglalja magában, a következő példa szerint kell csoportosítani: 100/80Bl8;

| b) | a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet együtt a méretjelölés közelében kell elhelyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt; |
| --- | --- |

b)

a terhelhetőségi jelzőszámot és a sebességkategória-jelet együtt a méretjelölés közelében kell elhelyezni. Ezek a jelek lehetnek a méretjelölés előtt, után, felett vagy alatt;

| c) | a „TUBELESS”, „REINFORCED” vagy „REINF” és „M + S” és „MST” és/vagy „MOPED” (vagy CYCLOMOTEUR vagy CICLOMOTORE) jelek kerülhetnek a méretjelöléstől távolabb; |
| --- | --- |

c)

a „TUBELESS”, „REINFORCED” vagy „REINF” és „M + S” és „MST” és/vagy „MOPED” (vagy CYCLOMOTEUR vagy CICLOMOTORE) jelek kerülhetnek a méretjelöléstől távolabb;

| d) | A 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok esetében a „V” vagy adott esetben a „Z” betűkódot a szerkezetjelölés előtt kell elhelyezni (pl. 140/60ZR18). A referencia terhelhetőségi jelzőszámot és sebességkategória-jelet zárójelbe kell tenni (lásd a 3.1.14. szakaszt). |
| --- | --- |

d)

A 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok esetében a „V” vagy adott esetben a „Z” betűkódot a szerkezetjelölés előtt kell elhelyezni (pl. 140/60ZR18). A referencia terhelhetőségi jelzőszámot és sebességkategória-jelet zárójelbe kell tenni (lásd a 3.1.14. szakaszt).

---

4. MELLÉKLET

A TERHELHETŐSÉGI JELZŐSZÁMOKNAK MEGFELELŐ LEGNAGYOBB TÖMEG

| A | = | terhelhetőségi jelzőszám |
| --- | --- | --- |
| B | = | legnagyobb megfelelő tömeg (kg) |

A

=

terhelhetőségi jelzőszám

B

=

legnagyobb megfelelő tömeg (kg)

| A | B |
| --- | --- |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |

A

B

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

---

5. MELLÉKLET

A GUMIABRONCSOK MÉRETJELÖLÉSE ÉS MÉRETEI

1.   táblázat

Gumiabroncsok motorkerékpárokhoz

Legfeljebb 12-es kerékpántátmérő-kódnak megfelelő méretek

| A gumiabroncs mérete | A mérőpánt szélessége
  (kód) | Teljes átmérő
  (mm) | Keresztmetszeti szélesség
  (mm) | Legnagyobb teljes szélesség
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax | | |
| 2.50–8 | | 328 | 338 | 352 | | |
| 2.50–9 | | 354 | 364 | 378 | | |
| 2.50–10 | 1.50 | 379 | 389 | 403 | 65 | 70 |
| 2.50–12 | | 430 | 440 | 451 | | |
| 2.75–8 | | 338 | 348 | 363 | | |
| 2.75–9 | 1.75 | 364 | 374 | 383 | 71 | 77 |
| 2.75–10 | | 389 | 399 | 408 | | |
| 2.75–12 | | 440 | 450 | 462 | | |
| 3.00–4 | | 241 | 251 | 264 | | |
| 3.00–5 | | 266 | 276 | 291 | | |
| 3.00–6 | | 291 | 301 | 314 | | |
| 3.00–7 | | 317 | 327 | 342 | | |
| 3.00–8 | 2.10 | 352 | 362 | 378 | 80 | 86 |
| 3.00–9 | | 378 | 388 | 401 | | |
| 3.00–10 | | 403 | 413 | 422 | | |
| 3.00–12 | | 454 | 464 | 473 | | |
| 3.25–8 | | 362 | 372 | 386 | | |
| 3.25–9 | | 388 | 398 | 412 | | |
| 3.25–10 | 2.50 | 414 | 424 | 441 | 88 | 95 |
| 3.25–12 | | 465 | 475 | 492 | | |
| 3.50–4 | | 264 | 274 | 291 | | |
| 3.50–5 | | 289 | 299 | 316 | | |
| 3.50–6 | | 314 | 324 | 341 | | |
| 3.50–7 | 2.50 | 340 | 350 | 367 | 92 | 99 |
| 3.50–8 | | 376 | 386 | 397 | | |
| 3.50–9 | | 402 | 412 | 430 | | |
| 3.50–10 | | 427 | 437 | 448 | | |
| 3.50–12 | | 478 | 488 | 506 | | |
| 4.00–5 | | 314 | 326 | 346 | | |
| 4.00–6 | | 339 | 351 | 368 | | |
| 4.00–7 | 2.50 | 365 | 377 | 394 | 105 | 113 |
| 4.00–8 | | 401 | 415 | 427 | | |
| 4.00–10 | | 452 | 466 | 478 | | |
| 4,00–12 | | 505 | 517 | 538 | | |
| 4.50–6 | | 364 | 376 | 398 | | |
| 4.50–7 | | 390 | 402 | 424 | | |
| 4.50–8 | | 430 | 442 | 464 | | |
| 4.50–9 | 3.00 | 456 | 468 | 490 | 120 | 130 |
| 4.50–10 | | 481 | 493 | 515 | | |
| 4.50–12 | | 532 | 544 | 568 | | |
| 5.00–8 | | 453 | 465 | 481 | | |
| 5.00–10 | 3.50 | 504 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00–12 | | 555 | 567 | 583 | | |
| 6.00–6 | 4.00 | 424 | 436 | 464 | | |
| 6.00–7 | | 450 | 462 | 490 | 154 | 166 |
| 6.00–8 | | 494 | 506 | 534 | | |
| 6,00–9 | | 520 | 532 | 562 | | |

A gumiabroncs mérete

A mérőpánt szélessége

(kód)

Teljes átmérő

(mm)

Keresztmetszeti szélesség

(mm)

Legnagyobb teljes szélesség

(mm)

Dmin

D

Dmax

2.50–8

328

338

352

2.50–9

354

364

378

2.50–10

1.50

379

389

403

65

70

2.50–12

430

440

451

2.75–8

338

348

363

2.75–9

1.75

364

374

383

71

77

2.75–10

389

399

408

2.75–12

440

450

462

3.00–4

241

251

264

3.00–5

266

276

291

3.00–6

291

301

314

3.00–7

317

327

342

3.00–8

2.10

352

362

378

80

86

3.00–9

378

388

401

3.00–10

403

413

422

3.00–12

454

464

473

3.25–8

362

372

386

3.25–9

388

398

412

3.25–10

2.50

414

424

441

88

95

3.25–12

465

475

492

3.50–4

264

274

291

3.50–5

289

299

316

3.50–6

314

324

341

3.50–7

2.50

340

350

367

92

99

3.50–8

376

386

397

3.50–9

402

412

430

3.50–10

427

437

448

3.50–12

478

488

506

4.00–5

314

326

346

4.00–6

339

351

368

4.00–7

2.50

365

377

394

105

113

4.00–8

401

415

427

4.00–10

452

466

478

4,00–12

505

517

538

4.50–6

364

376

398

4.50–7

390

402

424

4.50–8

430

442

464

4.50–9

3.00

456

468

490

120

130

4.50–10

481

493

515

4.50–12

532

544

568

5.00–8

453

465

481

5.00–10

3.50

504

516

532

134

145

5.00–12

555

567

583

6.00–6

4.00

424

436

464

6.00–7

450

462

490

154

166

6.00–8

494

506

534

6,00–9

520

532

562

1a.   táblázat

Gumiabroncsok segédmotoros kerékpárokhoz

Legfeljebb 12-es kerékpántátmérő-kódnak megfelelő méretek

| A gumiabroncs mérete | A mérőpánt szélessége
  (kód) | Teljes átmérő
  (mm) | Keresztmetszeti szélesség
  (mm) | Legnagyobb teljes szélesség
  (mm) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax
   (1) | | |
| 2–12 | 1.35 | 413 | 417 | 426 | 55 | 59 |
| 2-1/2–12 | 1.50 | 425 | 431 | 441 | 62 | 67 |
| 2-1/2–8 | 1.75 | 339 | 345 | 356 | 70 | 76 |
| 2-1/2–9 | 1.75 | 365 | 371 | 382 | 70 | 76 |
| 2-3/4–9 | 1.75 | 375 | 381 | 393 | 73 | 79 |
| 3–10 | 2.10 | 412 | 418 | 431 | 84 | 91 |
| 3–12 | 2.10 | 463 | 469 | 482 | 84 | 91 |

A gumiabroncs mérete

A mérőpánt szélessége

(kód)

Teljes átmérő

(mm)

Keresztmetszeti szélesség

(mm)

Legnagyobb teljes szélesség

(mm) (1)

Dmin

D

Dmax
   (1)

2–12

1.35

413

417

426

55

59

2-1/2–12

1.50

425

431

441

62

67

2-1/2–8

1.75

339

345

356

70

76

2-1/2–9

1.75

365

371

382

70

76

2-3/4–9

1.75

375

381

393

73

79

3–10

2.10

412

418

431

84

91

3–12

2.10

463

469

482

84

91

2.   táblázat

Gumiabroncsok motorkerékpárokhoz

Normál keresztmetszeti szélesség

| A gumiabroncs mérete | A mérőpánt szélessége
  (kód) | Teljes átmérő
  (mm) | Keresztmetszeti szélesség
  (mm) | Legnagyobb teljes szélesség
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax
   (2) | Dmax
   (3) | | (2) | (3) |
| 1 3/4–19 | 1.20 | 582 | 589 | 597 | 605 | 50 | 54 | 58 |
| 2–14 | | 461 | 468 | 477 | 484 | | | |
| 2–15 | | 486 | 493 | 501 | 509 | | | |
| 2–16 | | 511 | 518 | 526 | 534 | | | |
| 2–17 | | 537 | 544 | 552 | 560 | | | |
| 2–18 | 1.35 | 562 | 569 | 577 | 585 | 55 | 58 | 63 |
| 2–19 | | 588 | 595 | 603 | 611 | | | |
| 2–20 | | 613 | 620 | 628 | 636 | | | |
| 2–21 | | 638 | 645 | 653 | 661 | | | |
| 2–22 | | 663 | 670 | 680 | 686 | | | |
| 2 1/4–14 | | 474 | 482 | 492 | 500 | | | |
| 2 1/4–15 | | 499 | 507 | 517 | 525 | | | |
| 2 1/4–16 | | 524 | 532 | 540 | 550 | | | |
| 2 1/4–17 | | 550 | 558 | 566 | 576 | | | |
| 2 1/4–18 | 1.50 | 575 | 583 | 591 | 601 | 62 | 66 | 71 |
| 2 1/4–19 | | 601 | 609 | 617 | 627 | | | |
| 2 1/4–20 | | 626 | 634 | 642 | 652 | | | |
| 2 1/4–21 | | 651 | 659 | 667 | 677 | | | |
| 2 1/4–22 | | 677 | 685 | 695 | 703 | | | |
| 2 1/2–14 | | 489 | 498 | 508 | 520 | | | |
| 2 1/2–15 | | 514 | 523 | 533 | 545 | | | |
| 2 1/2–16 | | 539 | 548 | 558 | 570 | | | |
| 2 1/2–17 | | 565 | 574 | 584 | 596 | | | |
| 2 1/2–18 | 1.60 | 590 | 599 | 609 | 621 | 68 | 72 | 78 |
| 2 1/2–19 | | 616 | 625 | 635 | 647 | | | |
| 2 1/2–20 | | 641 | 650 | 660 | 672 | | | |
| 2 1/2- 21 | | 666 | 675 | 685 | 697 | | | |
| 2 1/2–22 | | 692 | 701 | 711 | 723 | | | |
| 2 3/4–14 | | 499 | 508 | 518 | 530 | | | |
| 2 3/4–15 | | 524 | 533 | 545 | 555 | | | |
| 2 3/4–16 | | 549 | 558 | 568 | 580 | | | |
| 2 3/4–17 | | 575 | 584 | 594 | 606 | | | |
| 2 3/4–18 | 1.85 | 600 | 609 | 621 | 631 | 75 | 80 | 86 |
| 2 3/4–19 | | 626 | 635 | 645 | 657 | | | |
| 2 3/4–20 | | 651 | 660 | 670 | 682 | | | |
| 2 3/4–21 | | 676 | 685 | 695 | 707 | | | |
| 2 3/4–22 | | 702 | 711 | 721 | 733 | | | |
| 3–16 | | 560 | 570 | 582 | 594 | | | |
| 3–17 | | 586 | 596 | 608 | 620 | | | |
| 3–18 | 1.85 | 611 | 621 | 633 | 645 | 81 | 86 | 93 |
| 3–19 | | 637 | 647 | 659 | 671 | | | |
| 3 1/4–16 | | 575 | 586 | 598 | 614 | | | |
| 3 1/4–17 | | 601 | 612 | 624 | 640 | | | |
| 3 1/4–18 | 2.15 | 626 | 637 | 651 | 665 | 89 | 94 | 102 |
| 3 1/4–19 | | 652 | 663 | 675 | 691 | | | |

A gumiabroncs mérete

A mérőpánt szélessége

(kód)

Teljes átmérő

(mm)

Keresztmetszeti szélesség

(mm)

Legnagyobb teljes szélesség

(mm)

Dmin

D

Dmax
   (2)

Dmax
   (3)

(2)

(3)

1 3/4–19

1.20

582

589

597

605

50

54

58

2–14

461

468

477

484

2–15

486

493

501

509

2–16

511

518

526

534

2–17

537

544

552

560

2–18

1.35

562

569

577

585

55

58

63

2–19

588

595

603

611

2–20

613

620

628

636

2–21

638

645

653

661

2–22

663

670

680

686

2 1/4–14

474

482

492

500

2 1/4–15

499

507

517

525

2 1/4–16

524

532

540

550

2 1/4–17

550

558

566

576

2 1/4–18

1.50

575

583

591

601

62

66

71

2 1/4–19

601

609

617

627

2 1/4–20

626

634

642

652

2 1/4–21

651

659

667

677

2 1/4–22

677

685

695

703

2 1/2–14

489

498

508

520

2 1/2–15

514

523

533

545

2 1/2–16

539

548

558

570

2 1/2–17

565

574

584

596

2 1/2–18

1.60

590

599

609

621

68

72

78

2 1/2–19

616

625

635

647

2 1/2–20

641

650

660

672

2 1/2- 21

666

675

685

697

2 1/2–22

692

701

711

723

2 3/4–14

499

508

518

530

2 3/4–15

524

533

545

555

2 3/4–16

549

558

568

580

2 3/4–17

575

584

594

606

2 3/4–18

1.85

600

609

621

631

75

80

86

2 3/4–19

626

635

645

657

2 3/4–20

651

660

670

682

2 3/4–21

676

685

695

707

2 3/4–22

702

711

721

733

3–16

560

570

582

594

3–17

586

596

608

620

3–18

1.85

611

621

633

645

81

86

93

3–19

637

647

659

671

3 1/4–16

575

586

598

614

3 1/4–17

601

612

624

640

3 1/4–18

2.15

626

637

651

665

89

94

102

3 1/4–19

652

663

675

691

3.   táblázat

Gumiabroncsok motorkerékpárokhoz

Normál profilszélesség-értékek

| A gumiabroncs mérete | A mérőpánt szélessége
  (kód) | Teljes átmérő
  (mm) | Keresztmetszeti szélesség
  (mm) | Legnagyobb teljes szélesség
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax
   (4) | Dmax
   (5) | | (6) | (7) | (8) |
| 2.00–14 | | 460 | 466 | 478 | | | | | |
| 2.00–15 | | 485 | 491 | 503 | | | | | |
| 2.00–16 | | 510 | 516 | 528 | | | | | |
| 2.00–17 | 1.20 | 536 | 542 | 554 | | 52 | 57 | 60 | 65 |
| 2.00–18 | | 561 | 567 | 579 | | | | | |
| 2.00–19 | | 587 | 593 | 605 | | | | | |
| 2.25–14 | | 474 | 480 | 492 | 496 | | | | |
| 2.25–15 | | 499 | 505 | 517 | 521 | | | | |
| 2.25–16 | | 524 | 530 | 542 | 546 | | | | |
| 2.25–17 | 1.60 | 550 | 556 | 568 | 572 | 61 | 67 | 70 | 75 |
| 2.25–18 | | 575 | 581 | 593 | 597 | | | | |
| 2.25–19 | | 601 | 607 | 619 | 623 | | | | |
| 2.50–14 | | 486 | 492 | 506 | 508 | | | | |
| 2.50–15 | | 511 | 517 | 531 | 533 | | | | |
| 2.50–16 | | 536 | 542 | 556 | 558 | | | | |
| 2.50–17 | 1.60 | 562 | 568 | 582 | 584 | 65 | 72 | 75 | 79 |
| 2.50–18 | | 587 | 593 | 607 | 609 | | | | |
| 2.50–19 | | 613 | 619 | 633 | 635 | | | | |
| 2.50–21 | | 663 | 669 | 683 | 685 | | | | |
| 2.75–14 | | 505 | 512 | 524 | 530 | | | | |
| 2.75–15 | | 530 | 537 | 549 | 555 | | | | |
| 2.75–16 | | 555 | 562 | 574 | 580 | | | | |
| 2.75–17 | 1.85 | 581 | 588 | 600 | 606 | 75 | 83 | 86 | 91 |
| 2.75–18 | | 606 | 613 | 625 | 631 | | | | |
| 2.75–19 | | 632 | 639 | 651 | 657 | | | | |
| 2.75–21 | | 682 | 689 | 701 | 707 | | | | |
| 3.00–14 | | 519 | 526 | 540 | 546 | | | | |
| 3.00–15 | | 546 | 551 | 565 | 571 | | | | |
| 3.00–16 | | 569 | 576 | 590 | 596 | | | | |
| 3.00–17 | 1.85 | 595 | 602 | 616 | 622 | 80 | 88 | 92 | 97 |
| 3.00–18 | | 618 | 627 | 641 | 647 | | | | |
| 3.00–19 | | 644 | 653 | 667 | 673 | | | | |
| 3.00–21 | | 694 | 703 | 717 | 723 | | | | |
| 3.00–23 | | 747 | 754 | 768 | 774 | | | | |
| 3.25–14 | | 531 | 538 | 552 | 560 | | | | |
| 3.25–15 | | 556 | 563 | 577 | 585 | | | | |
| 3.25–16 | | 581 | 588 | 602 | 610 | | | | |
| 3.25–17 | 2.15 | 607 | 614 | 628 | 636 | 89 | 98 | 102 | 108 |
| 3.25–18 | | 630 | 639 | 653 | 661 | | | | |
| 3.25–19 | | 656 | 665 | 679 | 687 | | | | |
| 3.25–21 | | 708 | 715 | 729 | 737 | | | | |
| 3.50–14 | | 539 | 548 | 564 | 572 | | | | |
| 3.50–15 | | 564 | 573 | 589 | 597 | | | | |
| 3.50–16 | | 591 | 598 | 614 | 622 | | | | |
| 3.50–17 | 2.15 | 617 | 624 | 640 | 648 | 93 | 102 | 107 | 113 |
| 3.50–18 | | 640 | 649 | 665 | 673 | | | | |
| 3.50–19 | | 666 | 675 | 691 | 699 | | | | |
| 3.50–21 | | 716 | 725 | 741 | 749 | | | | |
| 3.75–16 | | 601 | 610 | 626 | 634 | | | | |
| 3.75–17 | | 627 | 636 | 652 | 660 | | | | |
| 3.75–18 | 2.15 | 652 | 661 | 677 | 685 | 99 | 109 | 114 | 121 |
| 3.75–19 | | 678 | 687 | 703 | 711 | | | | |
| 4.00–16 | | 611 | 620 | 638 | 646 | | | | |
| 4.00–17 | | 637 | 646 | 664 | 672 | | | | |
| 4.00–18 | 2.50 | 662 | 671 | 689 | 697 | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.00–19 | | 688 | 697 | 715 | 723 | | | | |
| 4.25–16 | | 623 | 632 | 650 | 660 | | | | |
| 4.25–17 | | 649 | 658 | 676 | 686 | | | | |
| 4.25–18 | 2.50 | 674 | 683 | 701 | 711 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.25–19 | | 700 | 709 | 727 | 737 | | | | |
| 4.50–16 | | 631 | 640 | 658 | 668 | | | | |
| 4.50–17 | | 657 | 666 | 684 | 694 | | | | |
| 4.50–18 | 2.75 | 684 | 691 | 709 | 719 | 123 | 135 | 141 | 142 |
| 4.50–19 | | 707 | 717 | 734 | 745 | | | | |
| 5.00–16 | | 657 | 666 | 686 | 698 | | | | |
| 5.00–17 | | 683 | 692 | 710 | 724 | | | | |
| 5.00–18 | 3.00 | 708 | 717 | 735 | 749 | 129 | 142 | 148 | 157 |
| 5.00–19 | | 734 | 743 | 761 | 775 | | | | |

A gumiabroncs mérete

A mérőpánt szélessége

(kód)

Teljes átmérő

(mm)

Keresztmetszeti szélesség

(mm)

Legnagyobb teljes szélesség

(mm)

Dmin

D

Dmax
   (4)

Dmax
   (5)

(6)

(7)

(8)

2.00–14

460

466

478

2.00–15

485

491

503

2.00–16

510

516

528

2.00–17

1.20

536

542

554

52

57

60

65

2.00–18

561

567

579

2.00–19

587

593

605

2.25–14

474

480

492

496

2.25–15

499

505

517

521

2.25–16

524

530

542

546

2.25–17

1.60

550

556

568

572

61

67

70

75

2.25–18

575

581

593

597

2.25–19

601

607

619

623

2.50–14

486

492

506

508

2.50–15

511

517

531

533

2.50–16

536

542

556

558

2.50–17

1.60

562

568

582

584

65

72

75

79

2.50–18

587

593

607

609

2.50–19

613

619

633

635

2.50–21

663

669

683

685

2.75–14

505

512

524

530

2.75–15

530

537

549

555

2.75–16

555

562

574

580

2.75–17

1.85

581

588

600

606

75

83

86

91

2.75–18

606

613

625

631

2.75–19

632

639

651

657

2.75–21

682

689

701

707

3.00–14

519

526

540

546

3.00–15

546

551

565

571

3.00–16

569

576

590

596

3.00–17

1.85

595

602

616

622

80

88

92

97

3.00–18

618

627

641

647

3.00–19

644

653

667

673

3.00–21

694

703

717

723

3.00–23

747

754

768

774

3.25–14

531

538

552

560

3.25–15

556

563

577

585

3.25–16

581

588

602

610

3.25–17

2.15

607

614

628

636

89

98

102

108

3.25–18

630

639

653

661

3.25–19

656

665

679

687

3.25–21

708

715

729

737

3.50–14

539

548

564

572

3.50–15

564

573

589

597

3.50–16

591

598

614

622

3.50–17

2.15

617

624

640

648

93

102

107

113

3.50–18

640

649

665

673

3.50–19

666

675

691

699

3.50–21

716

725

741

749

3.75–16

601

610

626

634

3.75–17

627

636

652

660

3.75–18

2.15

652

661

677

685

99

109

114

121

3.75–19

678

687

703

711

4.00–16

611

620

638

646

4.00–17

637

646

664

672

4.00–18

2.50

662

671

689

697

108

119

124

130

4.00–19

688

697

715

723

4.25–16

623

632

650

660

4.25–17

649

658

676

686

4.25–18

2.50

674

683

701

711

112

123

129

137

4.25–19

700

709

727

737

4.50–16

631

640

658

668

4.50–17

657

666

684

694

4.50–18

2.75

684

691

709

719

123

135

141

142

4.50–19

707

717

734

745

5.00–16

657

666

686

698

5.00–17

683

692

710

724

5.00–18

3.00

708

717

735

749

129

142

148

157

5.00–19

734

743

761

775

4.   táblázat

Gumiabroncsok motorkerékpárokhoz

Kis keresztmetszeti szélesség

| A gumiabroncs mérete | A mérőpánt szélessége
  (kód) | Teljes átmérő
  (mm) | Keresztmetszeti szélesség
  (mm) | Legnagyobb teljes szélesség
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax
   (9) | Dmax
   (10) | | (11) | (12) | (13) |
| 3.60–18 | | 605 | 615 | 628 | 633 | | | | |
| | 2.15 | | | | | 93 | 102 | 108 | 113 |
| 3.60–19 | | 631 | 641 | 653 | 658 | | | | |
| 4.10–18 | | 629 | 641 | 654 | 663 | | | | |
| | 2.50 | | | | | 108 | 119 | 124 | 130 |
| 4.10–19 | | 655 | 667 | 679 | 688 | | | | |
| 5.10–16 | | 615 | 625 | 643 | 651 | | | | |
| 5.10–17 | 3.00 | 641 | 651 | 670 | 677 | 129 | 142 | 150 | 157 |
| 5.10–18 | | 666 | 676 | 694 | 702 | | | | |
| 4.25/85–18 | 2.50 | 649 | 659 | 673 | 683 | 112 | 123 | 129 | 137 |
| 4.60–16 | | 594 | 604 | 619 | 628 | | | | |
| 4.60–17 | 2.75 | 619 | 630 | 642 | 654 | 117 | 129 | 136 | 142 |
| 4.60–18 | | 644 | 654 | 670 | 678 | | | | |
| 6.10–16 | 4.00 | 646 | 658 | 678 | 688 | 168 | 185 | 195 | 203 |

A gumiabroncs mérete

A mérőpánt szélessége

(kód)

Teljes átmérő

(mm)

Keresztmetszeti szélesség

(mm)

Legnagyobb teljes szélesség

(mm)

Dmin

D

Dmax
   (9)

Dmax
   (10)

(11)

(12)

(13)

3.60–18

605

615

628

633

2.15

93

102

108

113

3.60–19

631

641

653

658

4.10–18

629

641

654

663

2.50

108

119

124

130

4.10–19

655

667

679

688

5.10–16

615

625

643

651

5.10–17

3.00

641

651

670

677

129

142

150

157

5.10–18

666

676

694

702

4.25/85–18

2.50

649

659

673

683

112

123

129

137

4.60–16

594

604

619

628

4.60–17

2.75

619

630

642

654

117

129

136

142

4.60–18

644

654

670

678

6.10–16

4.00

646

658

678

688

168

185

195

203

5.   táblázat

Gumiabroncsok motorkerékpár alapú járműváltozatokhoz
   (14)

| A gumiabroncs mérete | A mérőpánt szélessége
  (kód) | Teljes átmérő
  (mm) | Keresztmetszeti szélesség
  (mm) | Legnagyobb teljes szélesség
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax | | |
| 3.00–8C | | 359 | 369 | 379 | | |
| 3.00–10C | 2.10 | 410 | 420 | 430 | 80 | 86 |
| 3.00–12C | | 459 | 471 | 479 | | |
| 3.50–8C | | 376 | 386 | 401 | | |
| 3.50–10C | 2.50 | 427 | 437 | 452 | 92 | 99 |
| 3.50–12C | | 478 | 488 | 503 | | |
| 4.00–8C | | 405 | 415 | 427 | | |
| 4.00–10C | 3.00 | 456 | 466 | 478 | 108 | 117 |
| 4.00–12C | | 507 | 517 | 529 | | |
| 4.50–8C | | 429 | 439 | 453 | | |
| 4.50–10C | 3.50 | 480 | 490 | 504 | 125 | 135 |
| 4.50–12C | | 531 | 541 | 555 | | |
| 5.00–8C | | 455 | 465 | 481 | | |
| 5.00–10C | 3.50 | 506 | 516 | 532 | 134 | 145 |
| 5.00–12C | | 555 | 567 | 581 | | |

A gumiabroncs mérete

A mérőpánt szélessége

(kód)

Teljes átmérő

(mm)

Keresztmetszeti szélesség

(mm)

Legnagyobb teljes szélesség

(mm)

Dmin

D

Dmax

3.00–8C

359

369

379

3.00–10C

2.10

410

420

430

80

86

3.00–12C

459

471

479

3.50–8C

376

386

401

3.50–10C

2.50

427

437

452

92

99

3.50–12C

478

488

503

4.00–8C

405

415

427

4.00–10C

3.00

456

466

478

108

117

4.00–12C

507

517

529

4.50–8C

429

439

453

4.50–10C

3.50

480

490

504

125

135

4.50–12C

531

541

555

5.00–8C

455

465

481

5.00–10C

3.50

506

516

532

134

145

5.00–12C

555

567

581

6.   táblázat

Gumiabroncsok motorkerékpárokhoz

alacsony nyomású méretek

| A gumiabroncs mérete | A mérőpánt szélessége
  (kód) | Teljes átmérő
  (mm) | Keresztmetszeti szélesség
  (mm) | Legnagyobb teljes szélesség
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax | | |
| 5.4–10 | | 474 | 481 | 487 | | |
| 5.4–12 | | 525 | 532 | 547 | | |
| 5.4–14 | 4.00 | 575 | 582 | 598 | 135 | 143 |
| 5.4–16 | | 626 | 633 | 649 | | |
| 6.7–10 | | 532 | 541 | 561 | | |
| 6.7–12 | 5.00 | 583 | 592 | 612 | 170 | 180 |
| 6.7–14 | | 633 | 642 | 662 | | |

A gumiabroncs mérete

A mérőpánt szélessége

(kód)

Teljes átmérő

(mm)

Keresztmetszeti szélesség

(mm)

Legnagyobb teljes szélesség

(mm)

Dmin

D

Dmax

5.4–10

474

481

487

5.4–12

525

532

547

5.4–14

4.00

575

582

598

135

143

5.4–16

626

633

649

6.7–10

532

541

561

6.7–12

5.00

583

592

612

170

180

6.7–14

633

642

662

7.   táblázat

Gumiabroncsok motorkerékpárokhoz

Amerikai gumiabroncsok méretei és méretjelölése

| A gumiabroncs mérete | A mérőpánt szélessége
  (kód) | Teljes átmérő
  (mm) | Keresztmetszeti szélesség
  (mm) | Legnagyobb teljes szélesség
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Dmin | D | Dmax | | |
| MH90- 21 | 1.85 | 682 | 686 | 700 | 80 | 89 |
| MJ90 — 18 | 2.15 | 620 | 625 | 640 | | |
| | | | | | 89 | 99 |
| MJ90 — 19 | 2.15 | 645 | 650 | 665 | | |
| ML90 — 18 | 2.15 | 629 | 634 | 650 | | |
| | | | | | 93 | 103 |
| ML90 — 19 | 2.15 | 654 | 659 | 675 | | |
| MM90 — 19 | 2.15 | 663 | 669 | 685 | 95 | 106 |
| MN90 — 18 | 2.15 | 656 | 662 | 681 | 104 | 116 |
| MP90 — 18 | 2.15 | 667 | 673 | 692 | 108 | 120 |
| MR90 — 18 | 2.15 | 680 | 687 | 708 | 114 | 127 |
| MS90 — 17 | 2.50 | 660 | 667 | 688 | 121 | 134 |
| MT90 — 16 | 3.00 | 642 | 650 | 672 | | |
| | | | | | 130 | 144 |
| MT90 — 17 | 3.00 | 668 | 675 | 697 | | |
| MU90 — 15M/C | 3.50 | 634 | 642 | 665 | | |
| | | | | | 142 | 158 |
| MU90 — 16 | 3.50 | 659 | 667 | 690 | | |
| MV90 — 15M/C | 3.50 | 643 | 651 | 675 | 150 | 172 |
| MP85 — 18 | 2.15 | 654 | 660 | 679 | 108 | 120 |
| MR85 — 16 | 2.15 | 617 | 623 | 643 | 114 | 127 |
| MS85 — 18 | 2.50 | 675 | 682 | 702 | 121 | 134 |
| MT85 — 18 | 3.00 | 681 | 688 | 709 | 130 | 144 |
| MU85 16M/C | 3.50 | 650 | 658 | 681 | 142 | 158 |
| MV85 — 15M/C | 3.50 | 627 | 635 | 658 | 150 | 172 |

A gumiabroncs mérete

A mérőpánt szélessége

(kód)

Teljes átmérő

(mm)

Keresztmetszeti szélesség

(mm)

Legnagyobb teljes szélesség

(mm)

Dmin

D

Dmax

MH90- 21

1.85

682

686

700

80

89

MJ90 — 18

2.15

620

625

640

89

99

MJ90 — 19

2.15

645

650

665

ML90 — 18

2.15

629

634

650

93

103

ML90 — 19

2.15

654

659

675

MM90 — 19

2.15

663

669

685

95

106

MN90 — 18

2.15

656

662

681

104

116

MP90 — 18

2.15

667

673

692

108

120

MR90 — 18

2.15

680

687

708

114

127

MS90 — 17

2.50

660

667

688

121

134

MT90 — 16

3.00

642

650

672

130

144

MT90 — 17

3.00

668

675

697

MU90 — 15M/C

3.50

634

642

665

142

158

MU90 — 16

3.50

659

667

690

MV90 — 15M/C

3.50

643

651

675

150

172

MP85 — 18

2.15

654

660

679

108

120

MR85 — 16

2.15

617

623

643

114

127

MS85 — 18

2.50

675

682

702

121

134

MT85 — 18

3.00

681

688

709

130

144

MU85 16M/C

3.50

650

658

681

142

158

MV85 — 15M/C

3.50

627

635

658

150

172

---

(1)  Normál közúti használat.

(2)  Normál közúti használat.

(3)  Különleges használatra való és téli gumiabroncsok.

(4)  Gumiabroncsok normál közúti használatra.

(5)  Különleges használatra való és téli gumiabroncsok.

(6)  Gumiabroncsok normál közúti használatra a P sebességkategóriáig, ez utóbbit is beleértve.

(7)  A P sebességkategória feletti, normál közúti használatra való gumiabroncsok és a téli gumiabroncsok.

(8)  Különleges használatra való gumiabroncsok.

(9)  Gumiabroncsok normál közúti használatra.

(10)  Különleges használatra való és téli gumiabroncsok.

(11)  Gumiabroncsok normál közúti használatra a P sebességkategóriáig, ez utóbbit is beleértve.

(12)  A P sebességkategória feletti, normál közúti használatra való gumiabroncsok és téli gumiabroncsok.

(13)  Különleges használatra való gumiabroncsok.

(14)  Ezen előírás 8. kiegészítésének hatálybalépését követően az ilyen gumiabroncsokra nem adható ki új jóváhagyás a 75. sz. előírás szerint. Ezek a gumiabroncsméretek most már az 54. sz. előírás 5. melléklete I. részének A. táblázatában szerepelnek.

---

6. MELLÉKLET

MÓDSZER A GUMIABRONCS MÉRETEINEK MEGHATÁROZÁSÁRA

| 1. | A gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által ezen előírás 4.1.12. szakasza szerint megadott mérőpántra, és fel kell fújni a gyártó által megadott nyomásra.
  A nyomásértékeket az alábbi módon is meg lehet adni:









  A gumiabroncs változata | Sebességkategória | Nyomás |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bar | kPa |
| Normál | F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S | 2,25 | 225 |
| T, U, H, V, W | 2,80 | 280 |
| Megerősített | F–P | | |
| | Q, R, S, T, U, H, V | 3,30 | 330 |
| Motorkerékpár-alapú járműváltozatokhoz (1) | 4PR | F–M | 3,50 | 350 |
| | 6PR | 4,00 | 400 |
| | 8PR | 4,50 | 450 |
| Segédmotoros kerékpár | Normál | B | 2,25 | 225 |
| Megerősített | B | 2,80 | 280 |

1.

A gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által ezen előírás 4.1.12. szakasza szerint megadott mérőpántra, és fel kell fújni a gyártó által megadott nyomásra.

A nyomásértékeket az alábbi módon is meg lehet adni:

A gumiabroncs változata

Sebességkategória

Nyomás

bar

kPa

Normál

F, G, J, K, L, M, N, P, Q, R, S

2,25

225

T, U, H, V, W

2,80

280

Megerősített

F–P

Q, R, S, T, U, H, V

3,30

330

Motorkerékpár-alapú járműváltozatokhoz (1)

4PR

F–M

3,50

350

6PR

4,00

400

8PR

4,50

450

Segédmotoros kerékpár

Normál

B

2,25

225

Megerősített

B

2,80

280

A többi gumiabroncsot a gumiabroncsgyártó által megadott nyomásra kell felfújni.

| 2. | A kerékpántra szerelt gumiabroncsot legalább 24 órán keresztül a laboratórium környezeti hőmérsékletén kell tartani. |
| --- | --- |

2.

A kerékpántra szerelt gumiabroncsot legalább 24 órán keresztül a laboratórium környezeti hőmérsékletén kell tartani.

| 3. | A nyomást újból be kell állítani az 1. szakaszban megadott értékre. |
| --- | --- |

3.

A nyomást újból be kell állítani az 1. szakaszban megadott értékre.

| 4. | A teljes szélességet tolómércével, hat egymástól egyforma távolságra lévő ponton kell mérni, figyelembe véve a védőbordák és pántok szélességét is. Az így kapott legnagyobb mérési értéket kell a teljes szélességnek tekinteni. |
| --- | --- |

4.

A teljes szélességet tolómércével, hat egymástól egyforma távolságra lévő ponton kell mérni, figyelembe véve a védőbordák és pántok szélességét is. Az így kapott legnagyobb mérési értéket kell a teljes szélességnek tekinteni.

| 5. | A külső átmérő meghatározásához meg kell mérni a legnagyobb kerületet, és az így kapott számjegyet osszuk el π-vel (3,1416-del). |
| --- | --- |

5.

A külső átmérő meghatározásához meg kell mérni a legnagyobb kerületet, és az így kapott számjegyet osszuk el π-vel (3,1416-del).

---

(1)  Ezen előírás 8. kiegészítésének hatálybalépését követően az ilyen gumiabroncsokra nem adható ki új jóváhagyás a 75. sz. előírás szerint. Ezek a gumiabroncsméretek most már az 54. sz. előírásban szerepelnek.

---

7. MELLÉKLET

TERHELÉS-SEBESSÉG TARTÓSSÁGI VIZSGÁLAT

1.   A GUMIABRONCS ELŐKÉSZÍTÉSE

| 1.1. | Egy új gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által ezen előírás 4.1.12. szakasza szerint megadott vizsgálati kerékpántra. |
| --- | --- |

1.1.

Egy új gumiabroncsot fel kell szerelni a gyártó által ezen előírás 4.1.12. szakasza szerint megadott vizsgálati kerékpántra.

| 1.2. | A gumiabroncsot fel kell fújni a következő táblázatban megadott megfelelő belső nyomásra:









  A vizsgálat során alkalmazott belső nyomás (bar) |
| --- | --- |
| A gumiabroncs változata | Sebességkategória | Belső nyomás |
| bar | kPa |
| Normál | F, G, J, K | 2,50 | 250 |
| L, M, N, P | 2,50 | 250 |
| Q, R, S | 3,00 | 300 |
| T, U, H, V | 3,50 | 350 |
| Megerősített | F, G, J, K, L, M, N, P | 3,30 | 330 |
| Q, R, S, T, U, H, V | 3,90 | 390 |
| Motorkerékpár-alapú járműváltozatok (1) | 4PR | F, G, J, K, L, M | 3,70 | 370 |
| 6PR | 4,50 | 450 |
| 8PR | 5,20 | 520 |
| Segédmotoros kerékpár | Normál | B | 2,50 | 250 |
| Megerősített | B | 3,00 | 300 |

1.2.

A gumiabroncsot fel kell fújni a következő táblázatban megadott megfelelő belső nyomásra:

A vizsgálat során alkalmazott belső nyomás (bar)

A gumiabroncs változata

Sebességkategória

Belső nyomás

bar

kPa

Normál

F, G, J, K

2,50

250

L, M, N, P

2,50

250

Q, R, S

3,00

300

T, U, H, V

3,50

350

Megerősített

F, G, J, K, L, M, N, P

3,30

330

Q, R, S, T, U, H, V

3,90

390

Motorkerékpár-alapú járműváltozatok (1)

4PR

F, G, J, K, L, M

3,70

370

6PR

4,50

450

8PR

5,20

520

Segédmotoros kerékpár

Normál

B

2,50

250

Megerősített

B

3,00

300

240 km/h feletti sebességek esetében a vizsgálati nyomás 3,20 bar (320 kPa).

A többi gumiabroncstípust a gyártó által megadott nyomásra kell felfújni.

| 1.3. | A gyártó kérheti – megindokolva – a fenti 1.2. szakaszban előírt nyomástól eltérő vizsgálati gumiabroncsnyomás alkalmazását. Ilyen esetben a gumiabroncsot erre a nyomásra kell felfújni. |
| --- | --- |

1.3.

A gyártó kérheti – megindokolva – a fenti 1.2. szakaszban előírt nyomástól eltérő vizsgálati gumiabroncsnyomás alkalmazását. Ilyen esetben a gumiabroncsot erre a nyomásra kell felfújni.

| 1.4. | A gumiabroncsból és a kerékből álló együttest legalább három órán keresztül a vizsgálati helyiség hőmérsékletén kell tartani. |
| --- | --- |

1.4.

A gumiabroncsból és a kerékből álló együttest legalább három órán keresztül a vizsgálati helyiség hőmérsékletén kell tartani.

| 1.5. | A gumiabroncs nyomását ismételten be kell állítani a fenti 1.2. vagy 1.3. szakaszban említett értékre. |
| --- | --- |

1.5.

A gumiabroncs nyomását ismételten be kell állítani a fenti 1.2. vagy 1.3. szakaszban említett értékre.

2.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

| 2.1. | A gumiabroncsból és a kerékből álló együttest fel kell szerelni a vizsgálati tengelyre, és hozzá kell nyomni egy sima felületű vizsgálódob külső felületéhez, amelynek átmérője 1,70 m ± 1 % vagy 2,0 m ± 1 %. |
| --- | --- |

2.1.

A gumiabroncsból és a kerékből álló együttest fel kell szerelni a vizsgálati tengelyre, és hozzá kell nyomni egy sima felületű vizsgálódob külső felületéhez, amelynek átmérője 1,70 m ± 1 % vagy 2,0 m ± 1 %.

| 2.2. | A vizsgálati tengelyt a következő terhelések 65 %-ával kell terhelni:






  2.2.1. | A H sebességkategóriáig (ezt is beleértve) a gumiabroncsok terhelhetőségi jelzőszámának megfelelő legnagyobb névleges terhelés; |
| --- | --- | --- |

2.2.

A vizsgálati tengelyt a következő terhelések 65 %-ával kell terhelni:

2.2.1.

A H sebességkategóriáig (ezt is beleértve) a gumiabroncsok terhelhetőségi jelzőszámának megfelelő legnagyobb névleges terhelés;

| 2.2.2. | a V sebességkategóriájú gumiabroncsok esetében (lásd ezen előírás 2.33.3. szakaszát) a 240 km/h legnagyobb megengedett sebességhez tartozó legnagyobb névleges terhelés; |
| --- | --- |

2.2.2.

a V sebességkategóriájú gumiabroncsok esetében (lásd ezen előírás 2.33.3. szakaszát) a 240 km/h legnagyobb megengedett sebességhez tartozó legnagyobb névleges terhelés;

| 2.2.3. | a W sebességkategóriájú gumiabroncsok esetében (lásd a 2.33.3. szakaszt) a 270 km/h legnagyobb sebességhez tartozó legnagyobb névleges terhelés; |
| --- | --- |

2.2.3.

a W sebességkategóriájú gumiabroncsok esetében (lásd a 2.33.3. szakaszt) a 270 km/h legnagyobb sebességhez tartozó legnagyobb névleges terhelés;

| 2.2.4. | a 240 km/h (vagy adott esetben 270 km/h) feletti sebességre alkalmas gumiabroncsok esetében a gumiabroncs gyártója által megadott legnagyobb sebességhez tartozó legnagyobb névleges terhelés (lásd a 6.2.1.1. szakaszt); |
| --- | --- |

2.2.4.

a 240 km/h (vagy adott esetben 270 km/h) feletti sebességre alkalmas gumiabroncsok esetében a gumiabroncs gyártója által megadott legnagyobb sebességhez tartozó legnagyobb névleges terhelés (lásd a 6.2.1.1. szakaszt);

| 2.2.5. | segédmotoros kerékpárra való gumiabroncsok esetében (B sebességkategória-jel) a vizsgálati terhelés az 1,7 m átmérőjű vizsgálódobon 65 %, míg a 2,0 m átmérőjű próbadobon 67 %. |
| --- | --- |

2.2.5.

segédmotoros kerékpárra való gumiabroncsok esetében (B sebességkategória-jel) a vizsgálati terhelés az 1,7 m átmérőjű vizsgálódobon 65 %, míg a 2,0 m átmérőjű próbadobon 67 %.

| 2.3. | A vizsgálat folyamán a gumiabroncs belső nyomását nem szabad helyesbíteni, és a vizsgálati terhelést állandó értéken kell tartani. |
| --- | --- |

2.3.

A vizsgálat folyamán a gumiabroncs belső nyomását nem szabad helyesbíteni, és a vizsgálati terhelést állandó értéken kell tartani.

| 2.4. | A vizsgálat során a vizsgálati helyiség hőmérsékletét 20 °C és 30 °C között, vagy a gyártó hozzájárulása esetén ennél magasabb hőmérsékleten kell tartani. |
| --- | --- |

2.4.

A vizsgálat során a vizsgálati helyiség hőmérsékletét 20 °C és 30 °C között, vagy a gyártó hozzájárulása esetén ennél magasabb hőmérsékleten kell tartani.

| 2.5. | A vizsgálatot megszakítás nélkül kell végrehajtani a következők szerint:






  2.5.1. | nulla sebességről a kezdeti vizsgálati sebességre való felgyorsulás ideje húsz perc; |
| --- | --- | --- |

2.5.

A vizsgálatot megszakítás nélkül kell végrehajtani a következők szerint:

2.5.1.

nulla sebességről a kezdeti vizsgálati sebességre való felgyorsulás ideje húsz perc;

| 2.5.2. | kezdeti vizsgálati sebesség: 2,0 m átmérőjű vizsgálódob alkalmazása esetén a gumiabroncson jelölt sebességkategória-jelnek (lásd ezen előírás 2.28.2. szakaszát) megfelelő sebességnél 30 km/h-val kisebb sebesség, 1,7 m átmérőjű vizsgálódob esetén pedig 40 km/h-val kisebb sebesség;






  2.5.2.1. | 240 km/h feletti sebességen használható, a méretmegjelölésben „V” betűkóddal azonosított (vagy 270 km/h feletti sebességen használható, a méretmegjelölésben „Z” betűkóddal azonosított) gumiabroncsok esetében a második vizsgálatnál tekintetbe veendő legnagyobb sebesség a gumiabroncsgyártó által megadott legnagyobb sebesség (lásd a 4.1.15. szakaszt). |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

kezdeti vizsgálati sebesség: 2,0 m átmérőjű vizsgálódob alkalmazása esetén a gumiabroncson jelölt sebességkategória-jelnek (lásd ezen előírás 2.28.2. szakaszát) megfelelő sebességnél 30 km/h-val kisebb sebesség, 1,7 m átmérőjű vizsgálódob esetén pedig 40 km/h-val kisebb sebesség;

2.5.2.1.

240 km/h feletti sebességen használható, a méretmegjelölésben „V” betűkóddal azonosított (vagy 270 km/h feletti sebességen használható, a méretmegjelölésben „Z” betűkóddal azonosított) gumiabroncsok esetében a második vizsgálatnál tekintetbe veendő legnagyobb sebesség a gumiabroncsgyártó által megadott legnagyobb sebesség (lásd a 4.1.15. szakaszt).

| 2.5.3. | 10 km/h-s sebességlépcsők; |
| --- | --- |

2.5.3.

10 km/h-s sebességlépcsők;

| 2.5.4. | az egyes sebességlépcsők vizsgálatának időtartama: 10 perc; |
| --- | --- |

2.5.4.

az egyes sebességlépcsők vizsgálatának időtartama: 10 perc;

| 2.5.5. | a vizsgálat teljes időtartama: 1 óra; |
| --- | --- |

2.5.5.

a vizsgálat teljes időtartama: 1 óra;

| 2.5.6. | legnagyobb vizsgálati sebesség: a gumiabroncstípus legnagyobb névleges sebessége, amennyiben a vizsgálatot 2,0 m átmérőjű vizsgálódobon végzik; a gumiabroncstípus legnagyobb névleges sebessége mínusz 10 km/h, amennyiben a vizsgálatot 1,7 m átmérőjű vizsgálódobon végzik; |
| --- | --- |

2.5.6.

legnagyobb vizsgálati sebesség: a gumiabroncstípus legnagyobb névleges sebessége, amennyiben a vizsgálatot 2,0 m átmérőjű vizsgálódobon végzik; a gumiabroncstípus legnagyobb névleges sebessége mínusz 10 km/h, amennyiben a vizsgálatot 1,7 m átmérőjű vizsgálódobon végzik;

| 2.5.7. | segédmotoros kerékpárra való gumiabroncsok esetében (B sebességkategória-jel) a vizsgálati sebesség 50 km/h, a nulláról 50 km/h-ra való felgyorsulás ideje 10 perc, a sebességlépcső időtartama 30 perc, a vizsgálat teljes időtartama pedig 40 perc. |
| --- | --- |

2.5.7.

segédmotoros kerékpárra való gumiabroncsok esetében (B sebességkategória-jel) a vizsgálati sebesség 50 km/h, a nulláról 50 km/h-ra való felgyorsulás ideje 10 perc, a sebességlépcső időtartama 30 perc, a vizsgálat teljes időtartama pedig 40 perc.

| 2.6. | Ha azonban a 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok csúcsteljesítményének megállapítására második vizsgálatot is végeznek, az eljárás a következő:






  2.6.1. | nulla sebességről a kezdeti vizsgálati sebességre való felgyorsulás ideje húsz perc; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Ha azonban a 240 km/h feletti sebességen használható gumiabroncsok csúcsteljesítményének megállapítására második vizsgálatot is végeznek, az eljárás a következő:

2.6.1.

nulla sebességről a kezdeti vizsgálati sebességre való felgyorsulás ideje húsz perc;

| 2.6.2. | húsz perc a kezdeti vizsgálati sebességen; |
| --- | --- |

2.6.2.

húsz perc a kezdeti vizsgálati sebességen;

| 2.6.3. | a legnagyobb vizsgálati sebességre való felgyorsulás ideje tíz perc; |
| --- | --- |

2.6.3.

a legnagyobb vizsgálati sebességre való felgyorsulás ideje tíz perc;

| 2.6.4. | öt perc a legnagyobb vizsgálati sebességen. |
| --- | --- |

2.6.4.

öt perc a legnagyobb vizsgálati sebességen.

3.   EGYENÉRTÉKŰ VIZSGÁLATOK

Ha az alkalmazott vizsgálati módszer eltér a fent leírt eljárástól, akkor ez utóbbival való egyenértékűségét bizonyítani kell.

---

(1)  Ezen előírás 8. kiegészítésének hatálybalépését követően az ilyen gumiabroncsokra nem adható ki új jóváhagyás a 75. sz. előírás szerint. Ezek a gumiabroncsméretek most már az 54. sz. előírásban szerepelnek.

---

8. MELLÉKLET

A GUMIABRONCSOK TERHELHETŐSÉGE KÜLÖNBÖZŐ SEBESSÉGEKEN

Image

---

9. MELLÉKLET

A GUMIABRONCSOK DINAMIKUS TÁGULÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA SZOLGÁLÓ ELJÁRÁS

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

1.1.   Ez a vizsgálati eljárás az alábbi 3.4.1. és 4.1. szakaszban említett gumiabroncsokra vonatkozik.

1.2.   Célja a gumiabroncs megengedett legnagyobb sebességénél ható centrifugális erő hatására bekövetkező legnagyobb tágulásának meghatározása.

2.   A VIZSGÁLAT LEÍRÁSA

2.1.   A vizsgálati tengelyt és a kerékpántot ellenőrizni kell annak érdekében, hogy sugárirányú (radiális) ütésük ± 0,5 mm-nél, és a tengelyirányú (axiális) ütés ± 0,5 mm-nél kisebb legyen a kerékpánt vállrészén mérve.

2.2.   Kontúrmeghatározó berendezés

Bármilyen berendezés (vetítőrács, fényképezőgép, spotlámpa vagy egyebek), amely lehetővé teszi a gumiabroncs keresztmetszete külső vonalának egyértelmű meghatározását vagy egy burkológörbe létrehozását, a gumiabroncs koronavonalára merőlegesen, a futófelület legnagyobb alakváltozásának helyén.

A berendezésnek minimális szintűre kell csökkentenie minden torzulást, és állandó (ismert) (K) arányt kell biztosítania a felrajzolt körvonal és a gumiabroncs tényleges méretei között.

A berendezésnek lehetővé kell tennie a gumiabroncs körvonalának a keréktengelyhez való viszonyítását.

2.3.   A gumiabroncs futófelületének stroboszkóppal mért kerületi sebessége legfeljebb ± 2 százalékkal térhet el a gumiabroncs legnagyobb megfelelő sebességétől.

2.4.   Más vizsgálati módszer alkalmazása esetén bizonyítani kell a bemutatott eljárással való egyenértékűségét.

3.   A VIZSGÁLAT VÉGREHAJTÁSA

3.1.   A vizsgálat során a vizsgálati helyiség hőmérsékletét 20 °C és 30 °C között, vagy a gyártó hozzájárulása esetén ennél magasabb hőmérsékleten kell tartani.

3.2.   A vizsgálandó gumiabroncsoknak meg kell felelniük az ezen előírás 7. melléklete szerinti terhelés-sebesség tartóssági vizsgálaton anélkül, hogy károsodás jelét mutatnák.

3.3.   A vizsgálandó gumiabroncsot fel kell szerelni egy olyan kerékre, amelynek kerékpántja megfelel a vonatkozó szabványnak.

3.4.   A gumiabroncs belső nyomását (vizsgálati nyomás) az alábbi 3.4.1. szakaszban megadott értékre kell beállítani.

| 3.4.1. | Diagonál és öves diagonál szerkezetű közúti gumiabroncsok








  Sebességkategória | A gumiabroncs szerkezet | Vizsgálati nyomás |
| --- | --- | --- | --- |
| | | bar | kPa |
| P/Q/R/S | normál | 2,5 | 250 |
| T és a fölött | normál | 2,9 | 290 |

3.4.1.

Diagonál és öves diagonál szerkezetű közúti gumiabroncsok

Sebességkategória

A gumiabroncs szerkezet

Vizsgálati nyomás

bar

kPa

P/Q/R/S

normál

2,5

250

T és a fölött

normál

2,9

290

3.5.   A gumiabroncsból és a kerékből álló együttest legalább három órán keresztül a vizsgálati helyiség hőmérsékletén kell tartani.

3.6.   E kondicionáló tárolási időt követően a belső nyomást be kell állítani a 3.4. szakaszban meghatározott értékre.

3.7.   A gumiabroncsból és a kerékből álló együttest fel kell szerelni a vizsgálati tengelyre, és gondoskodni kell arról, hogy akadálytalanul forogjon. A gumiabroncsot egy, a tengelyt meghajtó motorral vagy a vizsgálódobhoz szorítva lehet megforgatni.

3.8.   Az egységet megszakítás nélkül, öt percen belül fel kell gyorsítani a gumiabroncs megengedett legnagyobb sebességére.

3.9.   El kell helyezni a kontúrmeghatározó berendezést, és gondoskodni kell arról, hogy merőleges legyen a vizsgált gumiabroncs futófelületének forgási irányára.

3.10.   Ellenőrizni kell, hogy a futófelület kerületi sebessége legfeljebb ± 2 %-kal tér-e el a gumiabroncs megengedett legnagyobb sebességétől. A berendezést legalább öt percig állandó sebességen kell járatni, azután fel kell rajzolni a gumiabroncs keresztmetszetét a legnagyobb alakváltozás környezetében, vagy ellenőrizni kell, hogy a gumiabroncs nem lép-e ki a burkológörbéből.

4.   ÉRTÉKELÉS

4.1.   A gumiabroncsból és kerékből álló egység határgörbéjét (burkológörbéjét) az alábbi ábra mutatja be.

Burkológörbe centrifugális tágulási vizsgálat esetében

Image

Ezen előírás 6.1.4. és 6.1.5. szakaszának megfelelően a következő határértékek kerültek megállapításra a burkológörbére vonatkozóan:

| Sebességkategória | Hdyn (mm) |
| --- | --- |
| | Használati kategória:
  normál | Használati kategória:
  téli és különleges |
| P/Q/R/S | H × 1,10 | H × 1,15 |
| T/U/H | H × 1,13 | H × 1,18 |
| 210 km/h felett | H × 1,16 | — |

Sebességkategória

Hdyn (mm)

Használati kategória:

normál

Használati kategória:

téli és különleges

P/Q/R/S

H × 1,10

H × 1,15

T/U/H

H × 1,13

H × 1,18

210 km/h felett

H × 1,16

—

| 4.1.1. | A burkológörbe fő méreteit adott esetben ki kell igazítani a K állandó viszonyszám figyelembevételével (lásd a fenti 2.2. szakaszt). |
| --- | --- |

4.1.1.

A burkológörbe fő méreteit adott esetben ki kell igazítani a K állandó viszonyszám figyelembevételével (lásd a fenti 2.2. szakaszt).

4.2.   A gumiabroncs legnagyobb sebességen megrajzolt körvonala nem léphet át a burkológörbén a gumiabroncs tengelyét figyelembe véve.

4.3.   A gumiabroncson további vizsgálatokat nem kell végezni.

---