# Jurnalul Oficial L 43/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.043.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 43 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5417 februarie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.043.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 43

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5417 februarie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 137/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind îngrășămintele în sensul adaptării anexelor I și IV ale acestuia la progresul tehnic (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 138/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză | 9 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 139/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 26 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 140/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de ridicare a suspendării depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare | 28 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 141/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11 | 29 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia 2011/106/PESC a Consiliului din 15 februarie 2011 privind adaptarea și prelungirea perioadei de aplicare a măsurilor prevăzute în Decizia 2002/148/CE de încheiere a consultărilor cu Zimbabwe în conformitate cu articolul 96 din Acordul de parteneriat ACP-CE | 31 |
| | | 2011/107/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 10 februarie 2011 de modificare a Deciziei 2007/756/CE de adoptare a unei specificații comune a registrului național al vehiculelor
  [notificată cu numărul C(2011) 665]

   (
  1
  ) | 33 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 137/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind îngrășămintele în sensul adaptării anexelor I și IV ale acestuia la progresul tehnic (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) nr. 138/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză

9

Regulamentul (UE) nr. 139/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

26

Regulamentul (UE) nr. 140/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de ridicare a suspendării depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare

28

Regulamentul (UE) nr. 141/2011 al Comisiei din 16 februarie 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

29

DECIZII

*

Decizia 2011/106/PESC a Consiliului din 15 februarie 2011 privind adaptarea și prelungirea perioadei de aplicare a măsurilor prevăzute în Decizia 2002/148/CE de încheiere a consultărilor cu Zimbabwe în conformitate cu articolul 96 din Acordul de parteneriat ACP-CE

31

2011/107/UE

*

Decizia Comisiei din 10 februarie 2011 de modificare a Deciziei 2007/756/CE de adoptare a unei specificații comune a registrului național al vehiculelor
  [notificată cu numărul C(2011) 665]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 665]

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 17.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 43/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 137/2011 AL COMISIEI

din 16 februarie 2011

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind îngrășămintele în sensul adaptării anexelor I și IV ale acestuia la progresul tehnic

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 octombrie 2003 privind îngrășămintele (1), în special articolul 31 alineatele (1) și (3),

întrucât:

| (1) | Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 prevede că orice îngrășământ care aparține unuia dintre tipurile de îngrășăminte menționate în anexa I și care îndeplinește condițiile prevăzute de regulamentul respectiv poate avea mențiunea de „îngrășământ CE”. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 prevede că orice îngrășământ care aparține unuia dintre tipurile de îngrășăminte menționate în anexa I și care îndeplinește condițiile prevăzute de regulamentul respectiv poate avea mențiunea de „îngrășământ CE”.

| (2) | Formiatul de calciu (CAS 544-17-2) este un îngrășământ cu nutrienți secundari care este utilizat ca îngrășământ foliar pentru cultivarea fructelor într-un stat membru. Substanța este inofensivă în ceea ce privește mediul și sănătatea umană. Prin urmare, pentru a-l face mai ușor accesibil fermierilor din cadrul Uniunii, formiatul de calciu ar trebui să fie recunoscut ca „îngrășământ CE”. |
| --- | --- |

(2)

Formiatul de calciu (CAS 544-17-2) este un îngrășământ cu nutrienți secundari care este utilizat ca îngrășământ foliar pentru cultivarea fructelor într-un stat membru. Substanța este inofensivă în ceea ce privește mediul și sănătatea umană. Prin urmare, pentru a-l face mai ușor accesibil fermierilor din cadrul Uniunii, formiatul de calciu ar trebui să fie recunoscut ca „îngrășământ CE”.

| (3) | Dispozițiile privind oligoelementele chelate și soluțiile de oligoelemente ar trebui să fie adaptate pentru a se permite utilizarea mai multor agenți de chelare, introducerea valorilor comune pentru conținutul minim de oligoelemente solubile în apă și asigurarea că fiecare agent de chelare care chelează cel puțin 1 % din oligoelementul solubil în apă și care este identificat și cuantificat de standardele UE este etichetat. O perioadă tranzitorie suficientă este necesară pentru a permite operatorilor economici să își epuizeze stocurile de îngrășăminte. |
| --- | --- |

(3)

Dispozițiile privind oligoelementele chelate și soluțiile de oligoelemente ar trebui să fie adaptate pentru a se permite utilizarea mai multor agenți de chelare, introducerea valorilor comune pentru conținutul minim de oligoelemente solubile în apă și asigurarea că fiecare agent de chelare care chelează cel puțin 1 % din oligoelementul solubil în apă și care este identificat și cuantificat de standardele UE este etichetat. O perioadă tranzitorie suficientă este necesară pentru a permite operatorilor economici să își epuizeze stocurile de îngrășăminte.

| (4) | Oxidul de zinc pudră (CAS 1314-13-2) este un îngrășământ pe bază de zinc inclus în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2003/2003. Utilizarea oxidului de zinc sub formă de pudră prezintă un potențial pericol din cauza prafului. Utilizarea oxidului de zinc sub formă de suspensie stabilă în apă evită acest pericol. Prin urmare, pentru a se permite utilizarea mai sigură a oxidului de zinc, suspensia de îngrășământ pe bază de zinc ar trebui să fie recunoscut ca „îngrășământ CE”. Pentru a permite o anumită suplețe în formulări, utilizarea sărurilor de zinc și a unuia sau mai multor tipuri de chelat/chelați de zinc ar trebui să fie, de asemenea, autorizată în toate suspensiile pe bază de apă. |
| --- | --- |

(4)

Oxidul de zinc pudră (CAS 1314-13-2) este un îngrășământ pe bază de zinc inclus în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2003/2003. Utilizarea oxidului de zinc sub formă de pudră prezintă un potențial pericol din cauza prafului. Utilizarea oxidului de zinc sub formă de suspensie stabilă în apă evită acest pericol. Prin urmare, pentru a se permite utilizarea mai sigură a oxidului de zinc, suspensia de îngrășământ pe bază de zinc ar trebui să fie recunoscut ca „îngrășământ CE”. Pentru a permite o anumită suplețe în formulări, utilizarea sărurilor de zinc și a unuia sau mai multor tipuri de chelat/chelați de zinc ar trebui să fie, de asemenea, autorizată în toate suspensiile pe bază de apă.

| (5) | Articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 conține norme privind compoziția și etichetarea îngrășămintelor constituite din amestecuri de oligoelemente dar acest tip de amestecuri nu sunt încă incluse printre îngrășămintele din anexa I. Prin urmare, îngrășămintele constituite din amestecuri de oligoelemente nu pot fi vândute ca „îngrășăminte CE”. Prin urmare, denumirile de tip de îngrășăminte constituite din oligoelemente ar trebui să fie introduse în anexa I în ceea ce privește îngrășămintele solide și lichide. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 conține norme privind compoziția și etichetarea îngrășămintelor constituite din amestecuri de oligoelemente dar acest tip de amestecuri nu sunt încă incluse printre îngrășămintele din anexa I. Prin urmare, îngrășămintele constituite din amestecuri de oligoelemente nu pot fi vândute ca „îngrășăminte CE”. Prin urmare, denumirile de tip de îngrășăminte constituite din oligoelemente ar trebui să fie introduse în anexa I în ceea ce privește îngrășămintele solide și lichide.

| (6) | Acidul iminodisuccinic (denumit în continuare „IDHA”) este un agent de chelare a cărui utilizare este autorizată în două state membre ca pulverizator foliar pentru aplicarea pe sol, în culturile hidroponice și în fertigare. Pentru a-l face ușor accesibil fermierilor din cadrul Uniunii, IDHA ar trebui să fie inclus pe lista agenților de chelare autorizați din anexa I. |
| --- | --- |

(6)

Acidul iminodisuccinic (denumit în continuare „IDHA”) este un agent de chelare a cărui utilizare este autorizată în două state membre ca pulverizator foliar pentru aplicarea pe sol, în culturile hidroponice și în fertigare. Pentru a-l face ușor accesibil fermierilor din cadrul Uniunii, IDHA ar trebui să fie inclus pe lista agenților de chelare autorizați din anexa I.

| (7) | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 prevede ca monitorizarea „îngrășămintelor CE” să fie efectuată în conformitate cu metodele de analiză care sunt descrise la respectivul articol. Totuși, unele dintre metode nu au fost recunoscute la nivel internațional. Standarde EN au foste elaborate de Comitetul European de Standardizare și ar trebui să înlocuiască aceste metode. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 prevede ca monitorizarea „îngrășămintelor CE” să fie efectuată în conformitate cu metodele de analiză care sunt descrise la respectivul articol. Totuși, unele dintre metode nu au fost recunoscute la nivel internațional. Standarde EN au foste elaborate de Comitetul European de Standardizare și ar trebui să înlocuiască aceste metode.

| (8) | Metodele validate publicate ca standarde EN includ, de obicei, un test circular (test între laboratoare) pentru a verifica reproductibilitatea și repetabilitatea metodelor analitice între laboratoare diferite. Prin urmare, ar trebui să se facă distincția între standardele EN validate și metodele nevalidate, pentru a permite identificarea standardelor EN care au fost supuse unui test între laboratoare, în scopul informării controlorilor în legătură cu fiabilitatea statistică a standardelor EN. |
| --- | --- |

(8)

Metodele validate publicate ca standarde EN includ, de obicei, un test circular (test între laboratoare) pentru a verifica reproductibilitatea și repetabilitatea metodelor analitice între laboratoare diferite. Prin urmare, ar trebui să se facă distincția între standardele EN validate și metodele nevalidate, pentru a permite identificarea standardelor EN care au fost supuse unui test între laboratoare, în scopul informării controlorilor în legătură cu fiabilitatea statistică a standardelor EN.

| (9) | Pentru a simplifica legislația și a facilita revizuirile viitoare, este oportun să se înlocuiască textul complet al standardelor din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 cu trimiteri la standardele EN care urmează să fie publicate de Comitetul European de Standardizare. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a simplifica legislația și a facilita revizuirile viitoare, este oportun să se înlocuiască textul complet al standardelor din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 cu trimiteri la standardele EN care urmează să fie publicate de Comitetul European de Standardizare.

| (10) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 ar trebui modificat în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 2003/2003, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 2003/2003,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări

(1)   Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

(2)   Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 2

Dispoziții tranzitorii

Literele (a)-(e) ale punctului 2 din anexa I se aplică de la 9 octombrie 2012 îngrășămintelor care sunt introduse pe piață înainte de 9 martie 2011.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 304, 21.11.2003, p. 1.

1

---

ANEXA I

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 se modifică după cum urmează:

| 1. | În secțiunea D, se introduc următoarele rubrici 2.1 și 2.2:










  „2.1 | Formiat de calciu | Produs obținut pe cale chimică având drept componentă esențială formiatul de calciu | 33,6 % CaO
  Calciu exprimat în CaO solubil în apă
  Formiat: 56 % | | Oxid de calciu
  Formiat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | Formiat de calciu lichid | Produs obținut prin dizolvarea în apă a formiatului de calciu | 21 % CaO
  Calciu exprimat în CaO solubil în apă
  Formiat: 35 % | | Oxid de calciu
  Formiat” |

1.

În secțiunea D, se introduc următoarele rubrici 2.1 și 2.2:

„2.1

Formiat de calciu

Produs obținut pe cale chimică având drept componentă esențială formiatul de calciu

33,6 % CaO

Calciu exprimat în CaO solubil în apă

Formiat: 56 %

Oxid de calciu

Formiat

2.2

Formiat de calciu lichid

Produs obținut prin dizolvarea în apă a formiatului de calciu

21 % CaO

Calciu exprimat în CaO solubil în apă

Formiat: 35 %

Oxid de calciu

Formiat”

| 2. | Secțiunea E.1 se modifică după cum urmează:






  (a) | În secțiunea E.1.2, rubricile 2b și 2c se înlocuiesc cu următorul text:










  „2b | Chelat cu cobalt | Produs solubil în apă care conține cobalt combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare | 5 % din cobaltul solubil în apă și cel puțin 80 % din cobaltul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare | Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cobaltul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european | Cobalt (Co) solubil în apă
  Opțional: Cobalt (Co) total chelat cu agenți autorizați de chelare
  Cobalt (Co) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cobaltul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2c | Soluție de îngrășământ pe bază de cobalt | Soluție apoasă de tipurile 2a și/sau 2b | 2 % cobalt solubil în apă | Denumirea trebuie să includă:






  1. | numele anionului (anionilor) mineral(i) |

2.

Secțiunea E.1 se modifică după cum urmează:

(a)

În secțiunea E.1.2, rubricile 2b și 2c se înlocuiesc cu următorul text:

„2b

Chelat cu cobalt

Produs solubil în apă care conține cobalt combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare

5 % din cobaltul solubil în apă și cel puțin 80 % din cobaltul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare

Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cobaltul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Cobalt (Co) solubil în apă

Opțional: Cobalt (Co) total chelat cu agenți autorizați de chelare

Cobalt (Co) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cobaltul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

2c

Soluție de îngrășământ pe bază de cobalt

Soluție apoasă de tipurile 2a și/sau 2b

2 % cobalt solubil în apă

Denumirea trebuie să includă:

1.

numele anionului (anionilor) mineral(i)

| 2. | denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cobaltul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- |

2.

denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cobaltul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Cobalt (Co) solubil în apă

Opțional: Cobalt (Co) total chelat cu agenții autorizați de chelare

Cobalt (Co) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cobaltul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european”

| (b) | În secțiunea E.1.3, rubricile 3d și 3f se înlocuiesc cu următorul text:










  „3d | Chelat cu cupru | Produs solubil în apă care conține cupru combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare | 5 % din cuprul solubil în apă și cel puțin 80 % din cuprul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare | Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cuprul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european | Cupru (Cu) solubil în apă
  Opțional: Cupru (Cu) total chelat cu agenții autorizați de chelare
  Cupru (Cu) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cuprul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3f | Soluție de îngrășământ pe bază de cupru | Soluție apoasă de tipurile 3a și/sau 3d | 2 % cupru solubil în apă | Denumirea trebuie să includă:






  1. | numele anionului (anionilor) mineral(i) |

(b)

În secțiunea E.1.3, rubricile 3d și 3f se înlocuiesc cu următorul text:

„3d

Chelat cu cupru

Produs solubil în apă care conține cupru combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare

5 % din cuprul solubil în apă și cel puțin 80 % din cuprul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare

Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cuprul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Cupru (Cu) solubil în apă

Opțional: Cupru (Cu) total chelat cu agenții autorizați de chelare

Cupru (Cu) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cuprul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

3f

Soluție de îngrășământ pe bază de cupru

Soluție apoasă de tipurile 3a și/sau 3d

2 % cupru solubil în apă

Denumirea trebuie să includă:

1.

numele anionului (anionilor) mineral(i)

| 2. | denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cuprul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- |

2.

denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cuprul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Cupru (Cu) solubil în apă

Opțional: Cupru (Cu) total chelat cu agenții autorizați de chelare

Cupru (Cu) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din cuprul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european”

| (c) | În secțiunea E.1.4, rubricile 4b și 4c se înlocuiesc cu următorul text:










  „4b | Chelat cu fier | Produs solubil în apă care conține fier combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare | 5 % fier solubil în apă, din care fracțiunea chelată reprezintă cel puțin 80 %, și cel puțin 50 % din fierul solubil în apă este chelat cu agentul (agenții) de chelare autorizat (autorizați) | Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din fierul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european | Fier (Fe) solubil în apă
  Opțional: Fier (Fe) total chelat cu agenții autorizați de chelare
  Fier (Fe) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din fierul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4c | Soluție de îngrășământ pe bază de fier | Soluție apoasă de tipurile 4a și/sau 4b | 2 % fier solubil în apă | Denumirea trebuie să includă:






  1. | numele anionului (anionilor) mineral(i) |

(c)

În secțiunea E.1.4, rubricile 4b și 4c se înlocuiesc cu următorul text:

„4b

Chelat cu fier

Produs solubil în apă care conține fier combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare

5 % fier solubil în apă, din care fracțiunea chelată reprezintă cel puțin 80 %, și cel puțin 50 % din fierul solubil în apă este chelat cu agentul (agenții) de chelare autorizat (autorizați)

Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din fierul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Fier (Fe) solubil în apă

Opțional: Fier (Fe) total chelat cu agenții autorizați de chelare

Fier (Fe) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din fierul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

4c

Soluție de îngrășământ pe bază de fier

Soluție apoasă de tipurile 4a și/sau 4b

2 % fier solubil în apă

Denumirea trebuie să includă:

1.

numele anionului (anionilor) mineral(i)

| 2. | denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din fierul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- |

2.

denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din fierul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Fier (Fe) solubil în apă

Opțional: Fier (Fe) total chelat cu agenții autorizați de chelare

Fier (Fe) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din fierul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european”

| (d) | În secțiunea E.1.5, rubricile 5b și 5e se înlocuiesc cu următorul text:










  „5b | Chelat cu mangan | Produs solubil în apă care conține mangan combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare | 5 % din cobaltul solubil în apă și cel puțin 80 % din manganul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare | Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din manganul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european | Mangan (Mn) solubil în apă
  Opțional: Mangan (Mn) total chelat cu agenții autorizați de chelare
  Mangan (Mn) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din manganul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5e | Soluție de îngrășământ pe bază de mangan | Soluție apoasă de tipurile 5a și/sau 5b | 2 % mangan solubil în apă | Denumirea trebuie să includă:






  1. | numele anionului (anionilor) mineral(i) |

(d)

În secțiunea E.1.5, rubricile 5b și 5e se înlocuiesc cu următorul text:

„5b

Chelat cu mangan

Produs solubil în apă care conține mangan combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare

5 % din cobaltul solubil în apă și cel puțin 80 % din manganul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare

Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din manganul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Mangan (Mn) solubil în apă

Opțional: Mangan (Mn) total chelat cu agenții autorizați de chelare

Mangan (Mn) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din manganul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

5e

Soluție de îngrășământ pe bază de mangan

Soluție apoasă de tipurile 5a și/sau 5b

2 % mangan solubil în apă

Denumirea trebuie să includă:

1.

numele anionului (anionilor) mineral(i)

| 2. | denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din manganul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- |

2.

denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din manganul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Mangan (Mn) solubil în apă

Opțional: Mangan (Mn) total chelat cu agenții autorizați de chelare

Mangan (Mn) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din manganul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european”

| (e) | În secțiunea E.1.7, rubricile 7b și 7e se înlocuiesc cu următorul text:










  „7b | Chelat cu zinc | Produs solubil în apă care conține zinc combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare | 5 % din zincul solubil în apă și cel puțin 80 % din zincul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare | Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european | Zinc (Zn) solubil în apă
  Opțional: Zinc (Zn) total chelat cu agenții autorizați de chelare
  Zinc (Zn) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7e | Soluție de îngrășământ pe bază de zinc | Soluție apoasă de tipurile 7a și/sau 7b | 2 % zinc solubil în apă | Denumirea trebuie să includă:






  1. | numele anionului (anionilor) mineral(i) |

(e)

În secțiunea E.1.7, rubricile 7b și 7e se înlocuiesc cu următorul text:

„7b

Chelat cu zinc

Produs solubil în apă care conține zinc combinat chimic cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare

5 % din zincul solubil în apă și cel puțin 80 % din zincul solubil în apă este chelat cu un agent de chelare sau cu agenți de chelare

Denumirea fiecărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Zinc (Zn) solubil în apă

Opțional: Zinc (Zn) total chelat cu agenții autorizați de chelare

Zinc (Zn) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

7e

Soluție de îngrășământ pe bază de zinc

Soluție apoasă de tipurile 7a și/sau 7b

2 % zinc solubil în apă

Denumirea trebuie să includă:

1.

numele anionului (anionilor) mineral(i)

| 2. | denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european |
| --- | --- |

2.

denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european

Zinc (Zn) solubil în apă

Opțional: Zinc (Zn) total chelat cu agenții autorizați de chelare

Zinc (Zn) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european”

| (f) | La secțiunea E.1.7 se adaugă următoarea rubrică 7f:










  „7f | Suspensie de oxid de zinc | Produs obținut prin suspendarea tipurilor 7(a) și/sau 7 (c) și/sau 7(b) în apă | Total zinc: 20 % | Denumirea trebuie să includă:






  1. | denumirea(denumirile) anionilor; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(f)

La secțiunea E.1.7 se adaugă următoarea rubrică 7f:

„7f

Suspensie de oxid de zinc

Produs obținut prin suspendarea tipurilor 7(a) și/sau 7 (c) și/sau 7(b) în apă

Total zinc: 20 %

Denumirea trebuie să includă:

1.

denumirea(denumirile) anionilor;

| 2. | denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european; |
| --- | --- |

2.

denumirea oricărui agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă, dacă este prezent, și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european;

Zinc (Zn) total

Zinc (Zn) solubil în apă, dacă este prezent

Zinc (Zn) chelat cu fiecare agent autorizat de chelare care chelează cel puțin 1 % din zincul solubil în apă și care poate fi identificat și cuantificat de un standard european”

| 3. | Secțiunea E.2 se modifică după cum urmează:






  (a) | Titlul secțiunii E.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „E.2.   Concentrațiile minime de oligoelemente, în procent de masă de îngrășământ; tipuri de îngrășăminte constituite din amestecuri de oligoelemente”. |
| --- | --- | --- |

3.

Secțiunea E.2 se modifică după cum urmează:

(a)

Titlul secțiunii E.2 se înlocuiește cu următorul text:

„E.2.   Concentrațiile minime de oligoelemente, în procent de masă de îngrășământ; tipuri de îngrășăminte constituite din amestecuri de oligoelemente”.

| (b) | Titlul secțiunii E.2.1 se înlocuiește cu următorul text:
  „E.2.1.   Concentrațiile minime de oligoelemente în amestecuri solide sau lichide de îngrășăminte constituite din oligoelemente, în procent de masă de îngrășământ”. |
| --- | --- |

(b)

Titlul secțiunii E.2.1 se înlocuiește cu următorul text:

„E.2.1.   Concentrațiile minime de oligoelemente în amestecuri solide sau lichide de îngrășăminte constituite din oligoelemente, în procent de masă de îngrășământ”.

| (c) | În secțiunea E.2.1, cele două propoziții de sub tabel sunt eliminate. |
| --- | --- |

(c)

În secțiunea E.2.1, cele două propoziții de sub tabel sunt eliminate.

| (d) | Titlul secțiunii E.2.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „E.2.2.   Conținutul minim de oligoelemente în îngrășămintele CE conținând nutrienți principali și/sau secundari cu oligoelement(e) aplicat(e) pe sol, în procent de masă de îngrășământ”. |
| --- | --- |

(d)

Titlul secțiunii E.2.2 se înlocuiește cu următorul text:

„E.2.2.   Conținutul minim de oligoelemente în îngrășămintele CE conținând nutrienți principali și/sau secundari cu oligoelement(e) aplicat(e) pe sol, în procent de masă de îngrășământ”.

| (e) | Titlul secțiunii E.2.3 se înlocuiește cu următorul text:
  „E.2.3   Conținutul minim de oligoelemente în îngrășămintele CE conținând nutrienți principali și/sau secundari cu oligoelemente pentru pulverizare folială, în procent de masă de îngrășământ”. |
| --- | --- |

(e)

Titlul secțiunii E.2.3 se înlocuiește cu următorul text:

„E.2.3   Conținutul minim de oligoelemente în îngrășămintele CE conținând nutrienți principali și/sau secundari cu oligoelemente pentru pulverizare folială, în procent de masă de îngrășământ”.

| (f) | Se adaugă următoarea secțiune E.2.4:
  „E.2.4.   Amestecuri solide sau lichide de îngrășăminte cu oligoelemente











  Nr. | Denumirea de tip | Date referitoare la modul de fabricație și componentele principale | Conținutul total minim de oligoelemente (procent din masă)
  Date privind exprimarea nutrienților
  Alte cerințe | Alte date despre denumirea de tip | Conținutul de nutrienți care trebuie declarat
  Formele și solubilitățile nutrienților
  Alte criterii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Amestec de oligoelemente | Produs obținut prin amestecarea a două sau mai multe îngrășăminte de tip E.1 | Total oligoelemente: 5 % din masa îngrășământului
  Oligoelemente individuale în conformitate cu secțiunea E.2.1 | Denumirea trebuie să includă:






  1. | denumirea fiecărui anion mineral, dacă este prezent |

(f)

Se adaugă următoarea secțiune E.2.4:

„E.2.4.   Amestecuri solide sau lichide de îngrășăminte cu oligoelemente

Nr.

Denumirea de tip

Date referitoare la modul de fabricație și componentele principale

Conținutul total minim de oligoelemente (procent din masă)

Date privind exprimarea nutrienților

Alte cerințe

Alte date despre denumirea de tip

Conținutul de nutrienți care trebuie declarat

Formele și solubilitățile nutrienților

Alte criterii

1

2

3

4

5

6

1

Amestec de oligoelemente

Produs obținut prin amestecarea a două sau mai multe îngrășăminte de tip E.1

Total oligoelemente: 5 % din masa îngrășământului

Oligoelemente individuale în conformitate cu secțiunea E.2.1

Denumirea trebuie să includă:

1.

denumirea fiecărui anion mineral, dacă este prezent

| 2. | denumirea (denumirile) oricărui agent de chelare autorizat, dacă este prezent |
| --- | --- |

2.

denumirea (denumirile) oricărui agent de chelare autorizat, dacă este prezent

Conținutul total al fiecărui nutrient

Conținutul solubil în apă al fiecărui nutrient, dacă este prezent

Oligoelement chelat cu fiecare agent (agenți) de chelare autorizat (autorizați), dacă este (sunt) prezent (prezenți)

2

Amestec lichid de oligoelemente

Produs obținut prin dizolvarea și/sau suspendarea în apă a două sau mai multe îngrășăminte de tip E.1

Total oligoelemente: 2 % din masa îngrășământului

Oligoelemente individuale în conformitate cu secțiunea E.2.1

Denumirea trebuie să includă:

| 1. | denumirea fiecărui anion mineral, dacă este prezent |
| --- | --- |

1.

denumirea fiecărui anion mineral, dacă este prezent

| 2. | denumirea (denumirile) oricărui agent de chelare autorizat, dacă este prezent |
| --- | --- |

2.

denumirea (denumirile) oricărui agent de chelare autorizat, dacă este prezent

Conținutul total al fiecărui nutrient

Conținutul solubil în apă al fiecărui nutrient, dacă este prezent

Oligoelement chelat cu fiecare agent (agenți) de chelare autorizat (autorizați), dacă este (sunt) prezent (prezenți)”

| 4. | În secțiunea E.3.1 se adaugă următoarea rubrică:








  „Acid iminodisuccinic | IDHA | C8H11O8N | 131669-35-7”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

În secțiunea E.3.1 se adaugă următoarea rubrică:

„Acid iminodisuccinic

IDHA

C8H11O8N

131669-35-7”.

---

ANEXA II

Secțiunea B din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 se modifică după cum urmează:

| 1. | Metoda 2.6.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „Metoda 2.6.2


  Determinarea diferitelor forme de azot în îngrășămintele ce conțin azot numai sub formă nitrică și amoniacală și azot din uree în conformitate cu două metode diferite

  EN 15750: Îngrășăminte și amendamente minerale bazice. Determinarea diferitelor forme de azot în îngrășămintele ce conțin azot numai sub formă nitrică și amoniacală și azot din uree în conformitate cu două metode diferite
  Această metodă de analiză a fost supusă testului circular.” |
| --- | --- |

1.

Metoda 2.6.2 se înlocuiește cu următorul text:

„Metoda 2.6.2

Determinarea diferitelor forme de azot în îngrășămintele ce conțin azot numai sub formă nitrică și amoniacală și azot din uree în conformitate cu două metode diferite

EN 15750: Îngrășăminte și amendamente minerale bazice. Determinarea diferitelor forme de azot în îngrășămintele ce conțin azot numai sub formă nitrică și amoniacală și azot din uree în conformitate cu două metode diferite

Această metodă de analiză a fost supusă testului circular.”

| 2. | Se adaugă următoarea metodă 2.6.3:
  „Metoda 2.6.3


  Determinarea condensaților de uree prin utilizarea HPLC – Izobutiliden diuree și crotoniliden-diuree (metoda A) și oligomeri de metilenă uree (metoda B)

  EN 15705: Îngrășăminte și amendamente minerale bazice. Stabilirea condensaților de uree prin utilizarea HPLC. Izobutiliden diuree și crotoniliden-diuree (metoda A) și oligomeri de metilenă uree (metoda B)
  Această metodă de analiză a fost supusă testului circular.” |
| --- | --- |

2.

Se adaugă următoarea metodă 2.6.3:

„Metoda 2.6.3

Determinarea condensaților de uree prin utilizarea HPLC – Izobutiliden diuree și crotoniliden-diuree (metoda A) și oligomeri de metilenă uree (metoda B)

EN 15705: Îngrășăminte și amendamente minerale bazice. Stabilirea condensaților de uree prin utilizarea HPLC. Izobutiliden diuree și crotoniliden-diuree (metoda A) și oligomeri de metilenă uree (metoda B)

Această metodă de analiză a fost supusă testului circular.”

| 3. | Următorul titlul al metodei 5 este introdus:

  „Dioxid de carbon” |
| --- | --- |

3.

Următorul titlul al metodei 5 este introdus:

„Dioxid de carbon”

| 4. | Se introduce următoarea metodă 5.1:
  „Metoda 5.1


  Determinarea dioxidului de carbon – Partea I: metoda pentru îngrășămintele solide

  EN 14397-1: Îngrășăminte și amendamente minerale bazice. Determinarea dioxidului de carbon. Partea I: metoda pentru îngrășămintele solide
  Această metodă de analiză a fost supusă testului circular.” |
| --- | --- |

4.

Se introduce următoarea metodă 5.1:

„Metoda 5.1

Determinarea dioxidului de carbon – Partea I: metoda pentru îngrășămintele solide

EN 14397-1: Îngrășăminte și amendamente minerale bazice. Determinarea dioxidului de carbon. Partea I: metoda pentru îngrășămintele solide

Această metodă de analiză a fost supusă testului circular.”

| 5. | Metoda 8.9 se înlocuiește cu următorul text:
  „Metoda 8.9


  Determinarea conținutului de sulfați utilizând trei metode diferite

  EN 15749: Îngrășăminte și amendamente minerale bazice. Determinarea conținutului de sulfați utilizând trei metode diferite
  Această metodă de analiză a fost supusă testului circular.” |
| --- | --- |

5.

Metoda 8.9 se înlocuiește cu următorul text:

„Metoda 8.9

Determinarea conținutului de sulfați utilizând trei metode diferite

EN 15749: Îngrășăminte și amendamente minerale bazice. Determinarea conținutului de sulfați utilizând trei metode diferite

Această metodă de analiză a fost supusă testului circular.”

---

| 17.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 43/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 43/9

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 138/2011 AL COMISIEI

din 16 februarie 2011

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 20 mai 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 20 mai 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).

| (2) | Procedura antidumping a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra” AS și Vitrulan Technical Textiles GmbH (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25%, din totalul producției de anumite țesături cu ochiuri deschise din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind dumpingul în legătură cu produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura antidumping a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra” AS și Vitrulan Technical Textiles GmbH (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25%, din totalul producției de anumite țesături cu ochiuri deschise din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind dumpingul în legătură cu produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC și reprezentanții RPC, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. Comisia a informat și producătorii din Statele Unite ale Americii (SUA), Canada, Croația, Turcia și Thailanda, deoarece aceste țări erau avute în vedere ca posibilă țară analogă. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat posibilitatea unei audieri tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC și reprezentanții RPC, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. Comisia a informat și producătorii din Statele Unite ale Americii (SUA), Canada, Croația, Turcia și Thailanda, deoarece aceste țări erau avute în vedere ca posibilă țară analogă. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat posibilitatea unei audieri tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (4) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, de producători independenți și de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a se selecta un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC, precum și importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 aprilie 2009-31 martie 2010. De asemenea, au fost consultate autoritățile din RPC. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, de producători independenți și de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a se selecta un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC, precum și importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 aprilie 2009-31 martie 2010. De asemenea, au fost consultate autoritățile din RPC.

| (5) | În urma exercițiului de eșantionare, au fost primite șaisprezece răspunsuri de la producători-exportatori din RPC, reprezentând 86% din importurile din perioada de anchetă, astfel cum se definește în considerentul de mai jos. Prin urmare, nivelul de cooperare este considerat ridicat. |
| --- | --- |

(5)

În urma exercițiului de eșantionare, au fost primite șaisprezece răspunsuri de la producători-exportatori din RPC, reprezentând 86% din importurile din perioada de anchetă, astfel cum se definește în considerentul de mai jos. Prin urmare, nivelul de cooperare este considerat ridicat.

| (6) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selecționat constă în doi producători-exportatori individuali și un grup producător-exportator format din patru societăți afiliate, reprezentând 42% din importurile către Uniune în timpul perioadei de anchetă (PA), astfel cum este definită în considerentul 13 de mai jos. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile interesate și autoritățile din RPC au fost consultate cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat obiecții. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selecționat constă în doi producători-exportatori individuali și un grup producător-exportator format din patru societăți afiliate, reprezentând 42% din importurile către Uniune în timpul perioadei de anchetă (PA), astfel cum este definită în considerentul 13 de mai jos. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile interesate și autoritățile din RPC au fost consultate cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat obiecții.

| (7) | În ceea ce privește industria din Uniune, doisprezece producători au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe această bază, Comisia a selectat un eșantion format din primii patru producători ca mărime din Uniune în termeni de vânzări și producție, reprezentând 70% din totalul vânzărilor industriei Uniunii, astfel cum este definită în considerentul 59 de mai jos. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește industria din Uniune, doisprezece producători au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe această bază, Comisia a selectat un eșantion format din primii patru producători ca mărime din Uniune în termeni de vânzări și producție, reprezentând 70% din totalul vânzărilor industriei Uniunii, astfel cum este definită în considerentul 59 de mai jos.

| (8) | Doar patru importatori independenți au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de deschidere. Prin urmare, s-a decis că nu este necesară eșantionarea cu privire la importatorii independenți. |
| --- | --- |

(8)

Doar patru importatori independenți au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de deschidere. Prin urmare, s-a decis că nu este necesară eșantionarea cu privire la importatorii independenți.

| (9) | Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau TI în cazul în care, în urma anchetei, s-ar fi stabilit că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. În plus, un producător-exportator constând într-un grup de societăți afiliate care nu a fost inclus în eșantion a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau TI în cazul în care, în urma anchetei, s-ar fi stabilit că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. În plus, un producător-exportator constând într-un grup de societăți afiliate care nu a fost inclus în eșantion a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (10) | Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și producătorului-exportator neinclus în eșantion care solicitase examinarea individuală, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, celor patru importatori independenți care au cooperat în cadrul anchetei și tuturor utilizatorilor cunoscuți din Uniune. De asemenea, au fost trimise chestionare producătorilor din SUA, care a fost propusă ca țară analogă, astfel cum se menționează în avizul de deschidere și producătorilor din alte țări analoge posibile. Au fost primite răspunsuri la chestionare de la producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion și de la producătorul care a cooperat în cadrul anchetei și a solicitat o examinare individuală, de la un producător din Statele Unite ale Americii și un producător din Canada, țară considerată țară analogă, astfel cum se explică în considerentul 43 de mai jos, de la toți producătorii din Uniune incluși în eșantion și de la patru importatori independenți. Niciun alt utilizator nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul desfășurării acestei anchete. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și producătorului-exportator neinclus în eșantion care solicitase examinarea individuală, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, celor patru importatori independenți care au cooperat în cadrul anchetei și tuturor utilizatorilor cunoscuți din Uniune. De asemenea, au fost trimise chestionare producătorilor din SUA, care a fost propusă ca țară analogă, astfel cum se menționează în avizul de deschidere și producătorilor din alte țări analoge posibile. Au fost primite răspunsuri la chestionare de la producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion și de la producătorul care a cooperat în cadrul anchetei și a solicitat o examinare individuală, de la un producător din Statele Unite ale Americii și un producător din Canada, țară considerată țară analogă, astfel cum se explică în considerentul 43 de mai jos, de la toți producătorii din Uniune incluși în eșantion și de la patru importatori independenți. Niciun alt utilizator nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul desfășurării acestei anchete.

| (11) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru analiza TEP/TI și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultant și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători-exportatori din RPC







  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru analiza TEP/TI și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultant și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători-exportatori din RPC

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Grand Composite Group, formată din:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, formată din:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co., Ltd.

| (b) | Producători din Uniune







  — | Saint Gobain Vertex s.r.o, Republica Cehă |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători din Uniune

—

Saint Gobain Vertex s.r.o, Republica Cehă

| — | Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungaria |
| --- | --- |

—

Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungaria

| — | Vitrulan Technical Textiles GmbH, Germania |
| --- | --- |

—

Vitrulan Technical Textiles GmbH, Germania

| — | Valmieras Stikla Skiedra AS, Letonia |
| --- | --- |

—

Valmieras Stikla Skiedra AS, Letonia

| (c) | Importatori independenți







  — | Masterplast, Ungaria |
| --- | --- | --- |

(c)

Importatori independenți

—

Masterplast, Ungaria

| (12) | Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora era posibil să nu li se acorde TEP, s-a efectuat o verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din Canada, în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:






  (d) | Producător din țara analogă







  — | Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Canada |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora era posibil să nu li se acorde TEP, s-a efectuat o verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din Canada, în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:

(d)

Producător din țara analogă

—

Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Canada

3.   Perioada de anchetă

| (13) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(13)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (14) | Produsul în cauză este reprezentat de țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă cu o dimensiune a ochiurilor mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2 originare din RPC (denumit în continuare „produsul în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 și ex 7019 90 99. |
| --- | --- |

(14)

Produsul în cauză este reprezentat de țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă cu o dimensiune a ochiurilor mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2 originare din RPC (denumit în continuare „produsul în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 și ex 7019 90 99.

| (15) | Țesăturile cu ochiuri deschise sunt fabricate din fire de fibră de sticlă și pot avea diferite dimensiuni ale celulelor și diferite greutăți pe metru pătrat. Acestea simt utilizate în principal ca materiale de consolidare în sectorul construcțiilor (izolație termică externă, consolidarea marmurei/podelelor, repararea pereților). |
| --- | --- |

(15)

Țesăturile cu ochiuri deschise sunt fabricate din fire de fibră de sticlă și pot avea diferite dimensiuni ale celulelor și diferite greutăți pe metru pătrat. Acestea simt utilizate în principal ca materiale de consolidare în sectorul construcțiilor (izolație termică externă, consolidarea marmurei/podelelor, repararea pereților).

| (16) | Ulterior deschiderii procedurii, un producător-exportator din RPC, care produce discuri din fibră de sticlă, a solicitat să se clarifice dacă acest tip de produs este inclus în definiția produsului. A fost consultată industria Uniunii, aceasta fiind de părere că aceste discuri pot fi considerate drept produs din aval și, astfel, nu intră în mod necesar sub incidența definiției produsului. Deoarece în această etapă a procedurii informațiile disponibile Comisiei nu permit încă formularea unei concluzii definitive cu privire la caracteristicile de bază, s-a decis ca discurile din fibră de sticlă să fie considerate cu titlu provizoriu ca făcând parte din produsul în cauză, în așteptarea colectării de alte informații și considerente de la părțile interesate în perioada rămasă de anchetă. |
| --- | --- |

(16)

Ulterior deschiderii procedurii, un producător-exportator din RPC, care produce discuri din fibră de sticlă, a solicitat să se clarifice dacă acest tip de produs este inclus în definiția produsului. A fost consultată industria Uniunii, aceasta fiind de părere că aceste discuri pot fi considerate drept produs din aval și, astfel, nu intră în mod necesar sub incidența definiției produsului. Deoarece în această etapă a procedurii informațiile disponibile Comisiei nu permit încă formularea unei concluzii definitive cu privire la caracteristicile de bază, s-a decis ca discurile din fibră de sticlă să fie considerate cu titlu provizoriu ca făcând parte din produsul în cauză, în așteptarea colectării de alte informații și considerente de la părțile interesate în perioada rămasă de anchetă.

2.   Produsul similar

| (17) | Ancheta a arătat că țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă produse și vândute pe piața internă din RPC și pe piața internă din Canada care a fost considerată provizoriu țară analogă, precum și țesăturile din fibră de sticlă cu ochiuri deschise produse și vândute în Uniune de către producătorii din Uniune au, în esență, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări principale. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(17)

Ancheta a arătat că țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă produse și vândute pe piața internă din RPC și pe piața internă din Canada care a fost considerată provizoriu țară analogă, precum și țesăturile din fibră de sticlă cu ochiuri deschise produse și vândute în Uniune de către producătorii din Uniune au, în esență, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări principale. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPINGUL

1.   Metodologia generală

| (18) | Metodologia generală prezentată în cele ce urmează a fost aplicată cu privire la exportatorii din RPC care au cooperat, pentru a se stabili dacă aceștia practică sau nu dumpingul. |
| --- | --- |

(18)

Metodologia generală prezentată în cele ce urmează a fost aplicată cu privire la exportatorii din RPC care au cooperat, pentru a se stabili dacă aceștia practică sau nu dumpingul.

2.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)

| (19) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile sunt prezentate mai jos:






  1. | deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață; |
| --- | --- | --- |

(19)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile sunt prezentate mai jos:

1.

deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;

| 2. | societățile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și care sunt aplicate în toate scopurile; |
| --- | --- |

2.

societățile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și care sunt aplicate în toate scopurile;

| 3. | Nu există denaturări semnificative determinate de vechiul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

3.

Nu există denaturări semnificative determinate de vechiul sistem de economie planificată;

| 4. | legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și |
| --- | --- |

4.

legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și

| 5. | operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață. |
| --- | --- |

5.

operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.

| (20) | În cadrul anchetei de față, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenul prevăzut. |
| --- | --- |

(20)

În cadrul anchetei de față, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenul prevăzut.

| (21) | Pentru toți producătorii-exportatori susmenționați incluși în eșantion menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile prezentate în cererile de acordare a TEP și toate celelalte informații considerate necesare la sediile următoarelor societăți:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(21)

Pentru toți producătorii-exportatori susmenționați incluși în eșantion menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile prezentate în cererile de acordare a TEP și toate celelalte informații considerate necesare la sediile următoarelor societăți:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Grand Composite Group, formată din:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, formată din:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co., Ltd.

| — | cea de-a patra societate din grupul de societăți afiliate inclus în eșantion are sediul în Insulele Virgine Britanice și, prin urmare, nu a fost inclusă în evaluarea privind TEP. |
| --- | --- |

—

cea de-a patra societate din grupul de societăți afiliate inclus în eșantion are sediul în Insulele Virgine Britanice și, prin urmare, nu a fost inclusă în evaluarea privind TEP.

| (22) | Ancheta a stabilit inițial că doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplineau toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din Regulamentul de bază pentru a le fi acordat TEP, în timp ce al treilea producător-exportator inclus în eșantion, constând într-un grup de societăți afiliate, nu îndeplinea criteriul al doilea cu privire la standardele internaționale de contabilitate. În special, s-a constatat că anumite costuri, venituri și conturi nu reflectau în mod corespunzător situația financiară reală a societăților din grup. În plus, faptul că informațiile din situațiile contabile nu erau complete nu fusese menționat în raportul auditorului. |
| --- | --- |

(22)

Ancheta a stabilit inițial că doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplineau toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din Regulamentul de bază pentru a le fi acordat TEP, în timp ce al treilea producător-exportator inclus în eșantion, constând într-un grup de societăți afiliate, nu îndeplinea criteriul al doilea cu privire la standardele internaționale de contabilitate. În special, s-a constatat că anumite costuri, venituri și conturi nu reflectau în mod corespunzător situația financiară reală a societăților din grup. În plus, faptul că informațiile din situațiile contabile nu erau complete nu fusese menționat în raportul auditorului.

| (23) | Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori din RPC în cauză, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens. |
| --- | --- |

(23)

Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori din RPC în cauză, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.

| (24) | În urma publicării constatărilor cu privire la TEP, au fost primite observații doar din partea producătorului-exportator/grupului căruia nu i s-a acordat TEP. Totuși, aceste observații nu au fost în măsură să modifice constatările în această privință, deoarece în cadrul acestora nu au fost constatate deficiențele, ci s-au prezentat explicații generale cu privire la faptul că doar o singură persoană privată controla întregul grup și că societățile din grup treceau printr-o etapă de tranziție în procesul de integrare a activității acestora. |
| --- | --- |

(24)

În urma publicării constatărilor cu privire la TEP, au fost primite observații doar din partea producătorului-exportator/grupului căruia nu i s-a acordat TEP. Totuși, aceste observații nu au fost în măsură să modifice constatările în această privință, deoarece în cadrul acestora nu au fost constatate deficiențele, ci s-au prezentat explicații generale cu privire la faptul că doar o singură persoană privată controla întregul grup și că societățile din grup treceau printr-o etapă de tranziție în procesul de integrare a activității acestora.

| (25) | Chiar înainte de vizitele de verificare privind dumpingul, Comisiei i-au fost trimise anumite acuzații, sprijinite într-un caz de documentație, privind cei doi producători-exportatori din RPC cu privire la care se propusese inițial să se acorde TEP. Aceste acuzații au fost examinate în timpul vizitelor de verificare privind dumpingul. |
| --- | --- |

(25)

Chiar înainte de vizitele de verificare privind dumpingul, Comisiei i-au fost trimise anumite acuzații, sprijinite într-un caz de documentație, privind cei doi producători-exportatori din RPC cu privire la care se propusese inițial să se acorde TEP. Aceste acuzații au fost examinate în timpul vizitelor de verificare privind dumpingul.

| (26) | În cazul primului producător-exportator, acuzația primită susținea în mod clar că acesta prezentase în formularul său de cerere privind TEP și în timpul vizitei de verificare privind TEP un act constitutiv falsificat. Comisiei i-au fost prezentate copii ale presupusului act constitutiv autentic și ale contractului de constituire a societății mixte între acționari. În timpul vizitei de verificare privind dumpingul, producătorul-exportator a prezentat doar o copie legalizată a actului său constitutiv înregistrat la autoritatea locală, care era același document nedatat prezentat de societate în formularul său de cerere privind TEP și în timpul vizitei la fața locului privind TEP. |
| --- | --- |

(26)

În cazul primului producător-exportator, acuzația primită susținea în mod clar că acesta prezentase în formularul său de cerere privind TEP și în timpul vizitei de verificare privind TEP un act constitutiv falsificat. Comisiei i-au fost prezentate copii ale presupusului act constitutiv autentic și ale contractului de constituire a societății mixte între acționari. În timpul vizitei de verificare privind dumpingul, producătorul-exportator a prezentat doar o copie legalizată a actului său constitutiv înregistrat la autoritatea locală, care era același document nedatat prezentat de societate în formularul său de cerere privind TEP și în timpul vizitei la fața locului privind TEP.

| (27) | În urma comparării acestui document cu cel primit de Comisie astfel cum se descrie în considerentele 25 și 26 de mai sus, au fost observate diferențe în privința datelor, părților implicate și anumitor dispoziții privind restricțiile referitoare la ocuparea forței de muncă. Au fost constatate și alte diferențe, cu privire la restricțiile referitoare la vânzări, în momentul comparării contractului de constituire a societății mixte prezentat împreună cu formularul prin care societatea solicita TEP și cel primit de Comisie. |
| --- | --- |

(27)

În urma comparării acestui document cu cel primit de Comisie astfel cum se descrie în considerentele 25 și 26 de mai sus, au fost observate diferențe în privința datelor, părților implicate și anumitor dispoziții privind restricțiile referitoare la ocuparea forței de muncă. Au fost constatate și alte diferențe, cu privire la restricțiile referitoare la vânzări, în momentul comparării contractului de constituire a societății mixte prezentat împreună cu formularul prin care societatea solicita TEP și cel primit de Comisie.

| (28) | Acestui producător-exportator i-a fost trimisă o scrisoare prin i s-a comunicat că aceste informații ar putea reprezenta motive pentru aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și în care i se solicita să prezinte observații. Răspunsul producătorului-exportator nu a oferit suficiente explicații cu privire la diferențe, care să elimine îndoielile cu privire la autenticitatea documentelor inițiale și a informațiilor prezentate de producătorul-exportator în formularul de cerere TEP trimis de acesta. |
| --- | --- |

(28)

Acestui producător-exportator i-a fost trimisă o scrisoare prin i s-a comunicat că aceste informații ar putea reprezenta motive pentru aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și în care i se solicita să prezinte observații. Răspunsul producătorului-exportator nu a oferit suficiente explicații cu privire la diferențe, care să elimine îndoielile cu privire la autenticitatea documentelor inițiale și a informațiilor prezentate de producătorul-exportator în formularul de cerere TEP trimis de acesta.

| (29) | În cazul celui de-al doilea producător-exportator, acuzația primită făcea referire în mod specific la conturi contabile auditate falsificate. Această acuzație a fost examinată la fața locului, fiind identificate discrepanțe cu privire la soldurile reportate din conturile neauditate din 2006 în primele situații financiare auditate din 2007. În plus, nu au fost înregistrate în registrele societății niciun fel de taxe și plăți referitoare la audit pentru anii 2007 și 2008. |
| --- | --- |

(29)

În cazul celui de-al doilea producător-exportator, acuzația primită făcea referire în mod specific la conturi contabile auditate falsificate. Această acuzație a fost examinată la fața locului, fiind identificate discrepanțe cu privire la soldurile reportate din conturile neauditate din 2006 în primele situații financiare auditate din 2007. În plus, nu au fost înregistrate în registrele societății niciun fel de taxe și plăți referitoare la audit pentru anii 2007 și 2008.

| (30) | Acestui producător-exportator i-a fost, de asemenea, trimisă o scrisoare prin care a fost informat cu privire la discrepanțele constatate la fața locului și în care i se solicita să prezinte observații. Acesta a fost, de asemenea, informat că aceste noi constatări puteau oferi motivele pentru aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază. Răspunsul producătorului-exportator nu a oferit informații suplimentare care să elimine îndoielile cu privire la exactitatea și caracterul complet al cifrelor prezentate în situațiile financiare. Dimpotrivă, în răspunsul său, producătorul-exportator a admis existența a două seturi diferite de conturi contabile, cu cifre diferite pentru anul 2006, precum și faptul că în conturile sale pentru 2007 și 2008 existau erori care nu au fost raportate de auditor. |
| --- | --- |

(30)

Acestui producător-exportator i-a fost, de asemenea, trimisă o scrisoare prin care a fost informat cu privire la discrepanțele constatate la fața locului și în care i se solicita să prezinte observații. Acesta a fost, de asemenea, informat că aceste noi constatări puteau oferi motivele pentru aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază. Răspunsul producătorului-exportator nu a oferit informații suplimentare care să elimine îndoielile cu privire la exactitatea și caracterul complet al cifrelor prezentate în situațiile financiare. Dimpotrivă, în răspunsul său, producătorul-exportator a admis existența a două seturi diferite de conturi contabile, cu cifre diferite pentru anul 2006, precum și faptul că în conturile sale pentru 2007 și 2008 existau erori care nu au fost raportate de auditor.

| (31) | Pe baza noilor constatări de mai sus, s-a considerat că primul producător-exportator a prezentat în cursul anchetei informații menite să inducă în eroare. Din acest motiv, s-a decis aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și revocarea propunerii inițiale de a acorda TEP acestui producător-exportator. |
| --- | --- |

(31)

Pe baza noilor constatări de mai sus, s-a considerat că primul producător-exportator a prezentat în cursul anchetei informații menite să inducă în eroare. Din acest motiv, s-a decis aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și revocarea propunerii inițiale de a acorda TEP acestui producător-exportator.

| (32) | În cazul celui de-a doilea producător-exportator, s-a decis refuzul TEP pe motivul că acesta nu îndeplinea criteriul al doilea al evaluării cu privire la TEP. |
| --- | --- |

(32)

În cazul celui de-a doilea producător-exportator, s-a decis refuzul TEP pe motivul că acesta nu îndeplinea criteriul al doilea al evaluării cu privire la TEP.

3.   Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)

| (33) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile sunt prezentate mai jos:






  — | în cazul unor întreprinderi sau societăți mixte cu capital integral sau parțial străin, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile; |
| --- | --- | --- |

(33)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile sunt prezentate mai jos:

—

în cazul unor întreprinderi sau societăți mixte cu capital integral sau parțial străin, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;

| — | prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber; |
| --- | --- |

—

prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;

| — | majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere fie sunt în minoritate, fie trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului; |
| --- | --- |

—

majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere fie sunt în minoritate, fie trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;

| — | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței; și |
| --- | --- |

—

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței; și

| — | intervenția statului nu este de natură să permită eludarea luării de măsuri, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxelor. |
| --- | --- |

—

intervenția statului nu este de natură să permită eludarea luării de măsuri, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxelor.

| (34) | Cei trei producători-exportatori incluși în eșantion care au solicitat TEP au solicitat și TI în cazul în care nu urma să le fie acordat TEP. Pe baza constatărilor de mai sus, articolul 18 din regulamentul de bază a fost aplicat în cazul primului producător-exportator și, prin urmare, TI a fost refuzat. În cazul celui de-al doilea producător-exportator s-a constatat că acesta îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, putându-i fi astfel acordat TI. |
| --- | --- |

(34)

Cei trei producători-exportatori incluși în eșantion care au solicitat TEP au solicitat și TI în cazul în care nu urma să le fie acordat TEP. Pe baza constatărilor de mai sus, articolul 18 din regulamentul de bază a fost aplicat în cazul primului producător-exportator și, prin urmare, TI a fost refuzat. În cazul celui de-al doilea producător-exportator s-a constatat că acesta îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, putându-i fi astfel acordat TI.

| (35) | În cazul celui de-al treilea producător-exportator (grupul de societăți) cu privire la care s-a constatat că nu îndeplinește criteriile TEP, s-a decis să i se acorde TI, deoarece s-a constatat că îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

În cazul celui de-al treilea producător-exportator (grupul de societăți) cu privire la care s-a constatat că nu îndeplinește criteriile TEP, s-a decis să i se acorde TI, deoarece s-a constatat că îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (36) | Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că următorii doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(36)

Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că următorii doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Grand Composite Group, formată din:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, formată din:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co., Ltd.

4.   Examinarea individuală

| (37) | Grupul de societăți afiliate care nu a fost inclus în eșantion și care a solicitat examinare individuală a solicitat și TEP sau TI, în cazul în care ancheta ar fi stabilit că nu îndeplinește condițiile pentru TEP, și a răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenul acordat. |
| --- | --- |

(37)

Grupul de societăți afiliate care nu a fost inclus în eșantion și care a solicitat examinare individuală a solicitat și TEP sau TI, în cazul în care ancheta ar fi stabilit că nu îndeplinește condițiile pentru TEP, și a răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenul acordat.

| (38) | Informațiile prezentate în formularul de cerere privind TEP de către societatea care a solicitat examinare individuală nu au fost verificate. Aceste informații vor fi verificate ulterior. |
| --- | --- |

(38)

Informațiile prezentate în formularul de cerere privind TEP de către societatea care a solicitat examinare individuală nu au fost verificate. Aceste informații vor fi verificate ulterior.

5.   Valoarea normală

(a)   Alegerea țării analoge

| (39) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă. |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.

| (40) | În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (SUA) ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în acest sens. |
| --- | --- |

(40)

În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (SUA) ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în acest sens.

| (41) | Patru producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei au declarat că SUA nu ar fi o țară analogă corespunzătoare, deoarece firele de fibră de sticlă utilizate de întreprinderile din această țară și care reprezintă principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză aparțin unui tip diferit de tipul de fibre de sticlă utilizate de producătorii-exportatori chinezi, fiind, prin urmare, mai scumpe. Acești producători-exportatori au propus, în schimb, ca Turcia sau Thailanda să fie utilizate, deoarece producătorii produsului în cauză din aceste două țări utilizează același tip de fire de fibră de sticlă ca producătorii-exportatori chinezi. |
| --- | --- |

(41)

Patru producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei au declarat că SUA nu ar fi o țară analogă corespunzătoare, deoarece firele de fibră de sticlă utilizate de întreprinderile din această țară și care reprezintă principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză aparțin unui tip diferit de tipul de fibre de sticlă utilizate de producătorii-exportatori chinezi, fiind, prin urmare, mai scumpe. Acești producători-exportatori au propus, în schimb, ca Turcia sau Thailanda să fie utilizate, deoarece producătorii produsului în cauză din aceste două țări utilizează același tip de fire de fibră de sticlă ca producătorii-exportatori chinezi.

| (42) | Comisia a examinat dacă alte țări ar putea reprezenta o alegere rezonabilă de țară analogă și au fost trimise chestionare producătorilor produsului în cauză din Canada, Croația, Turcia și Tailanda. Doar unul dintre producătorii produsului în cauză din SUA și singurul producător din Canada au răspuns la chestionare. |
| --- | --- |

(42)

Comisia a examinat dacă alte țări ar putea reprezenta o alegere rezonabilă de țară analogă și au fost trimise chestionare producătorilor produsului în cauză din Canada, Croația, Turcia și Tailanda. Doar unul dintre producătorii produsului în cauză din SUA și singurul producător din Canada au răspuns la chestionare.

| (43) | Atât piața din Canada, cât și cea din SUA au fost examinate pentru a se stabili dacă acestea pot fi utilizate ca țară analogă. În privința Canadei, deși există un singur producător al produsului în cauză, s-a constatat că această țară are o piață liberă, fără taxe de import, iar concurența pe piață este asigurată de importuri semnificative ale produsului în cauză din mai multe țări terțe. În plus, s-a constatat că producătorul din Canada fabrică toate tipurile de produs în cauză, spre deosebire de producătorul din SUA, care fabrică doar un singur tip de produs similar, ceea ce permite calcularea unei valori normale pentru fiecare tip de produs în cauză. Ancheta a arătat că, provizoriu, Canada poate fi considerată o țară analogă corespunzătoare pentru stabilirea valorii normale. |
| --- | --- |

(43)

Atât piața din Canada, cât și cea din SUA au fost examinate pentru a se stabili dacă acestea pot fi utilizate ca țară analogă. În privința Canadei, deși există un singur producător al produsului în cauză, s-a constatat că această țară are o piață liberă, fără taxe de import, iar concurența pe piață este asigurată de importuri semnificative ale produsului în cauză din mai multe țări terțe. În plus, s-a constatat că producătorul din Canada fabrică toate tipurile de produs în cauză, spre deosebire de producătorul din SUA, care fabrică doar un singur tip de produs similar, ceea ce permite calcularea unei valori normale pentru fiecare tip de produs în cauză. Ancheta a arătat că, provizoriu, Canada poate fi considerată o țară analogă corespunzătoare pentru stabilirea valorii normale.

| (44) | Informațiile transmise în răspunsul producătorului din Canada care a cooperat în cadrul anchetei au fost verificate in situ și s-a constatat că sunt informații fiabile pe baza cărora se poate determina o valoare normală. |
| --- | --- |

(44)

Informațiile transmise în răspunsul producătorului din Canada care a cooperat în cadrul anchetei au fost verificate in situ și s-a constatat că sunt informații fiabile pe baza cărora se poate determina o valoare normală.

| (45) | Prin urmare, Canada este considerată, cu titlu provizoriu, o țară analogă corespunzătoare și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(45)

Prin urmare, Canada este considerată, cu titlu provizoriu, o țară analogă corespunzătoare și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

(b)   Determinarea valorii normale

| (46) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, după cum se arată mai jos. |
| --- | --- |

(46)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, după cum se arată mai jos.

| (47) | S-a constatat că vânzările interne ale produsului similar, realizate de către producătorul din Canada, erau reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu produsul în cauză exportat în Uniune producătorii-exportatori care a cooperat în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(47)

S-a constatat că vânzările interne ale produsului similar, realizate de către producătorul din Canada, erau reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu produsul în cauză exportat în Uniune producătorii-exportatori care a cooperat în cadrul anchetei.

| (48) | În timpul perioadei de anchetă, s-a constatat că vânzările pe piața internă către clienți independenți au fost efectuate în cadrul relațiilor comerciale uzuale pentru toate tipurile de produs similar fabricate de producătorul canadian. Cu toate acestea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul fabricat și vândut în Canada și produsul în cauză din RPC, s-a considerat mai adecvat ca valoarea normală să fie determinată în așa fel încât să fie luate în considerare aceste diferențe și pentru a se asigura o comparație echitabilă, astfel cum se descrie la considerentul 52. |
| --- | --- |

(48)

În timpul perioadei de anchetă, s-a constatat că vânzările pe piața internă către clienți independenți au fost efectuate în cadrul relațiilor comerciale uzuale pentru toate tipurile de produs similar fabricate de producătorul canadian. Cu toate acestea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul fabricat și vândut în Canada și produsul în cauză din RPC, s-a considerat mai adecvat ca valoarea normală să fie determinată în așa fel încât să fie luate în considerare aceste diferențe și pentru a se asigura o comparație echitabilă, astfel cum se descrie la considerentul 52.

| (49) | În temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, sumele pentru vânzări, cheltuieli generale și administrative și profiturile au fost stabilite pe baza datelor producătorului canadian. |
| --- | --- |

(49)

În temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, sumele pentru vânzări, cheltuieli generale și administrative și profiturile au fost stabilite pe baza datelor producătorului canadian.

(c)   Prețurile de export pentru producătorii-exportatori cărora li s-a acordat TI

| (50) | Deoarece doi dintre producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, cărora li s-a aplicat TI, au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau urmând a fi plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(50)

Deoarece doi dintre producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, cărora li s-a aplicat TI, au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau urmând a fi plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

(d)   Comparația

| (51) | Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. |
| --- | --- |

(51)

Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică.

| (52) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost ajustată corespunzător diferențelor de calitate a factorilor de producție, precum substanțele chimice, vopseaua și materiile prime (tipul de sticlă al firelor). S-au efectuat ajustări, după caz, cu privire la taxe indirecte, cheltuielile de transport pe ocean, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de creditare, bancare, precum și cheltuielile cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, exacte și susținute de dovezi verificate. |
| --- | --- |

(52)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost ajustată corespunzător diferențelor de calitate a factorilor de producție, precum substanțele chimice, vopseaua și materiile prime (tipul de sticlă al firelor). S-au efectuat ajustări, după caz, cu privire la taxe indirecte, cheltuielile de transport pe ocean, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de creditare, bancare, precum și cheltuielile cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, exacte și susținute de dovezi verificate.

6.   Marjele de dumping

(a)   Pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TI

| (53) | În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, cărora li s-a aplicat TI, au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și prețul de export mediu ponderat practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, astfel cum se descrie mai sus. |
| --- | --- |

(53)

În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, cărora li s-a aplicat TI, au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și prețul de export mediu ponderat practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, astfel cum se descrie mai sus.

| (54) | Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:






  Societate | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9% |
| Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4% |

(54)

Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:

Societate

Marja de dumping provizorie

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9%

Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4%

(b)   Pentru toți ceilalți producători-exportatori

| (55) | Marja de dumping pentru producătorii-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion a fost calculată ca medie a celor doi producători-exportatori care au fost incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(55)

Marja de dumping pentru producătorii-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion a fost calculată ca medie a celor doi producători-exportatori care au fost incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (56) | Pentru a calcula marja de dumping la nivel de țară aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori din RPC care nu au cooperat în cadrul anchetei, precum și producătorului-exportator inclus în eșantion care a făcut obiectul articolului 18 din regulamentul de bază, nivelul de cooperare s-a stabilit în primul rând prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei cu cel din statisticile Eurostat. |
| --- | --- |

(56)

Pentru a calcula marja de dumping la nivel de țară aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori din RPC care nu au cooperat în cadrul anchetei, precum și producătorului-exportator inclus în eșantion care a făcut obiectul articolului 18 din regulamentul de bază, nivelul de cooperare s-a stabilit în primul rând prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei cu cel din statisticile Eurostat.

| (57) | Având în vedere nivelul ridicat de cooperare în cadrul anchetei, societăților care au cooperat și care reprezentau aproximativ 86% din totalul importurilor din RPC în timpul PA; marja de dumping la nivel de țară a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru cei doi producători-exportatori cărora li s-a acordat TI. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere nivelul ridicat de cooperare în cadrul anchetei, societăților care au cooperat și care reprezentau aproximativ 86% din totalul importurilor din RPC în timpul PA; marja de dumping la nivel de țară a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru cei doi producători-exportatori cărora li s-a acordat TI.

| (58) | Pe această bază, marja de dumping provizorie medie, ponderată la nivelul eșantionului, și nivelul de dumping la nivel de țară, ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înaintea plății taxelor sunt:






  Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei neincluși în eșantion (a se vedea anexa I) | 57,7% |
| --- | --- | --- |
| Domeniu rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 62,9% |

(58)

Pe această bază, marja de dumping provizorie medie, ponderată la nivelul eșantionului, și nivelul de dumping la nivel de țară, ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înaintea plății taxelor sunt:

Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei neincluși în eșantion (a se vedea anexa I)

57,7%

Domeniu rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

62,9%

D.   PREJUDICIUL

1.   Producția din Uniune

| (59) | În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 19 producători în Uniune. Acești producători constituie totalul producției acestui sector industrial din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Având în vedere faptul că au fost disponibile sau au fost colectate informații de la toți cei 19 producători care au susținut plângerea, acești producători vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(59)

În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 19 producători în Uniune. Acești producători constituie totalul producției acestui sector industrial din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Având în vedere faptul că au fost disponibile sau au fost colectate informații de la toți cei 19 producători care au susținut plângerea, acești producători vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

| (60) | Astfel cum s-a indicat în considerentul 7 de mai sus, doisprezece producători din Uniune au prezentat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. A fost selectat un eșantion de patru producători, reprezentând aproximativ 70% producția totală estimată din Uniune. |
| --- | --- |

(60)

Astfel cum s-a indicat în considerentul 7 de mai sus, doisprezece producători din Uniune au prezentat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. A fost selectat un eșantion de patru producători, reprezentând aproximativ 70% producția totală estimată din Uniune.

2.   Consumul din Uniune

| (61) | Calculul consumului din Uniune s-a bazat pe cifrele conținute în plângere și a fost completat de cifrele verificate obținute de la producătorii și importatorii care au cooperat în cadrul anchetei. Consumul din Uniune a fost, astfel, stabilit pe baza volumului vânzărilor în Uniune ale produsului similar produs de industria din Uniune și volumul importurilor produsului în cauză din RPC și din țări terțe. |
| --- | --- |

(61)

Calculul consumului din Uniune s-a bazat pe cifrele conținute în plângere și a fost completat de cifrele verificate obținute de la producătorii și importatorii care au cooperat în cadrul anchetei. Consumul din Uniune a fost, astfel, stabilit pe baza volumului vânzărilor în Uniune ale produsului similar produs de industria din Uniune și volumul importurilor produsului în cauză din RPC și din țări terțe.

| (62) | Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul din UE în metri pătrați | 534 641 644 | 644 081 493 | 673 885 434 | 584 086 575 | 597 082 715 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 120 | 126 | 109 | 112 |
| Sursa: Plângerea completată datele prezentate de societățile care au cooperat în cadrul anchetei și cifrele EUROSTAT. |

(62)

Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

2006

2007

2008

2009

PA

Consumul din UE în metri pătrați

534 641 644

644 081 493

673 885 434

584 086 575

597 082 715

Indice (2006 = 100)

100

120

126

109

112

Sursa: Plângerea completată datele prezentate de societățile care au cooperat în cadrul anchetei și cifrele EUROSTAT.

| (63) | Consumul de produs în cauză și de produs similar în Uniune a crescut cu 12% în timpul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut cu 26 % între anii 2006 și 2008 și apoi a scăzut cu 17% între 2008 și 2009. Pe parcursul PA, consumul a cunoscut din nou o ușoară creștere. Scăderea temporară din 2009 poate fi atribuită unui declin al pieței construcțiilor. |
| --- | --- |

(63)

Consumul de produs în cauză și de produs similar în Uniune a crescut cu 12% în timpul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut cu 26 % între anii 2006 și 2008 și apoi a scăzut cu 17% între 2008 și 2009. Pe parcursul PA, consumul a cunoscut din nou o ușoară creștere. Scăderea temporară din 2009 poate fi atribuită unui declin al pieței construcțiilor.

3.   Importurile provenite din țara în cauză

(a)   Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză

| (64) | Volumul importurilor de produs în cauză din RPC a crescut cu 48% în perioada luată în considerare. Urmând tendința consumului și declinului din sectorul construcțiilor, acesta a scăzut ușor în anului 2009. Totuși, este clară o tendință ascendentă pe termen lung a acestor importuri, iar creșterea volumului de importuri a fost mult mai mare decât creșterea consumului din Uniune. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importurile din China în metri pătrați | 206 145 893 | 290 395 250 | 318 345 286 | 294 111 736 | 304 218 214 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 141 | 154 | 143 | 148 |
| Sursa: EUROSTAT și plângerea. |

(64)

Volumul importurilor de produs în cauză din RPC a crescut cu 48% în perioada luată în considerare. Urmând tendința consumului și declinului din sectorul construcțiilor, acesta a scăzut ușor în anului 2009. Totuși, este clară o tendință ascendentă pe termen lung a acestor importuri, iar creșterea volumului de importuri a fost mult mai mare decât creșterea consumului din Uniune.

2006

2007

2008

2009

PA

Importurile din China în metri pătrați

206 145 893

290 395 250

318 345 286

294 111 736

304 218 214

Indice (2006 = 100)

100

141

154

143

148

Sursa: EUROSTAT și plângerea.

| (65) | Volumele în creștere ale importurilor de produs în cauză din RPC au fost însoțite de o scădere a prețului mediu de import, care s-a redus cu 12% între 2006 și PA. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile importurilor din China în EUR | 0,19 | 0,19 | 0,19 | 0,17 | 0,17 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 99 | 101 | 89 | 88 |
| Sursa: Eurostat și plângerea. |

(65)

Volumele în creștere ale importurilor de produs în cauză din RPC au fost însoțite de o scădere a prețului mediu de import, care s-a redus cu 12% între 2006 și PA.

2006

2007

2008

2009

PA

Prețurile importurilor din China în EUR

0,19

0,19

0,19

0,17

0,17

Indice (2006 = 100)

100

99

101

89

88

Sursa: Eurostat și plângerea.

| (66) | Cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut cu 32% în perioada luată în considerare ceea ce, în acest caz, înseamnă o creștere cu aproximativ 13 puncte procentuale. În cursul AP, importurile din țara în cauză au reprezentat o cotă de piață de până la 51%. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a importurilor din China | 38,6% | 45,1% | 47,2% | 50,4% | 51,0% |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 117 | 123 | 131 | 132 |
| Sursa: Calcul. |

(66)

Cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut cu 32% în perioada luată în considerare ceea ce, în acest caz, înseamnă o creștere cu aproximativ 13 puncte procentuale. În cursul AP, importurile din țara în cauză au reprezentat o cotă de piață de până la 51%.

2006

2007

2008

2009

PA

Cota de piață a importurilor din China

38,6%

45,1%

47,2%

50,4%

51,0%

Indice (2006 = 100)

100

117

123

131

132

Sursa: Calcul.

(b)   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor

| (67) | Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorilor-exportatori din China cu prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul PA, pe baza unor valori medii. Prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF. Acestea din urmă au fost ajustate în legătură cu taxa de import și costurile ulterioare importului. De asemenea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul în cauză importat din RPC și produsul similar produs de industria din Uniune, prețurile de import chineze au fost încă o dată ajustate din motive de calitate. Această ajustare reflectă diferențele între parametri precum direcția longitudinală și direcția transversală, rezistența la rupere și elongația, care nu au fost incluși integral ca parametri în numărul de control al produsului. |
| --- | --- |

(67)

Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorilor-exportatori din China cu prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul PA, pe baza unor valori medii. Prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF. Acestea din urmă au fost ajustate în legătură cu taxa de import și costurile ulterioare importului. De asemenea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul în cauză importat din RPC și produsul similar produs de industria din Uniune, prețurile de import chineze au fost încă o dată ajustate din motive de calitate. Această ajustare reflectă diferențele între parametri precum direcția longitudinală și direcția transversală, rezistența la rupere și elongația, care nu au fost incluși integral ca parametri în numărul de control al produsului.

| (68) | Luând în considerare ajustarea din perspectiva calității, marja medie ponderată a subcotării care a fost constatată, exprimată ca procent din prețurile industriei din Uniune, s-a situat între 29,5% și 30,2% în timpul PA. |
| --- | --- |

(68)

Luând în considerare ajustarea din perspectiva calității, marja medie ponderată a subcotării care a fost constatată, exprimată ca procent din prețurile industriei din Uniune, s-a situat între 29,5% și 30,2% în timpul PA.

4.   Situația industriei din Uniune

(a)   Observații preliminare

| (69) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(69)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează situația industriei din Uniune.

| (70) | Se reamintește că, astfel cum s-a menționat în considerentul 7 de mai sus, Comisia a selectat un eșantion format din primii patru producători din Uniune ca mărime în termeni de vânzări și producție. |
| --- | --- |

(70)

Se reamintește că, astfel cum s-a menționat în considerentul 7 de mai sus, Comisia a selectat un eșantion format din primii patru producători din Uniune ca mărime în termeni de vânzări și producție.

| (71) | Indicatorii care fac referire la date macroeconomice, precum capacitatea de producție, volumul de vânzări, cota de piață etc., se referă la industria din Uniune în ansamblu (tabelele de mai jos menționează macrodatele ca sursă). Ceilalți indicatori se bazează pe date verificate provenind de la producătorii incluși în eșantion. Acești indicatori sunt denumiți microdate. |
| --- | --- |

(71)

Indicatorii care fac referire la date macroeconomice, precum capacitatea de producție, volumul de vânzări, cota de piață etc., se referă la industria din Uniune în ansamblu (tabelele de mai jos menționează macrodatele ca sursă). Ceilalți indicatori se bazează pe date verificate provenind de la producătorii incluși în eșantion. Acești indicatori sunt denumiți microdate.

| (72) | În timpul anchetei s-a constatat că o parte din vânzările industriei din Uniune a fost direcționată prin societățile afiliate. Societățile au afirmat că aceste tranzacții ar trebui tratate ca vânzări independente, deoarece au susținut că relația dintre societăți nu era directă și că vânzările erau efectuate în mod independent. Totuși, se decide cu titlu provizoriu ca aceste operațiuni să fie excluse din calculele marjei de prejudiciu calculate și din indicatorii prejudiciului, deoarece Comisia va continua analiza mai detaliată a acestor vânzări specifice. A existat o excepție pentru vânzările asociate între două dintre societățile incluse în eșantion pentru care mecanismul de revânzare a fost explicat și ar putea fi verificat. |
| --- | --- |

(72)

În timpul anchetei s-a constatat că o parte din vânzările industriei din Uniune a fost direcționată prin societățile afiliate. Societățile au afirmat că aceste tranzacții ar trebui tratate ca vânzări independente, deoarece au susținut că relația dintre societăți nu era directă și că vânzările erau efectuate în mod independent. Totuși, se decide cu titlu provizoriu ca aceste operațiuni să fie excluse din calculele marjei de prejudiciu calculate și din indicatorii prejudiciului, deoarece Comisia va continua analiza mai detaliată a acestor vânzări specifice. A existat o excepție pentru vânzările asociate între două dintre societățile incluse în eșantion pentru care mecanismul de revânzare a fost explicat și ar putea fi verificat.

(b)   Indicatorii prejudiciului

Producția, capacitatea și utilizarea capacității

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția în metri pătrați | 382 225 680 | 428 658 047 | 457 433 396 | 374 603 756 | 367 613 247 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 112 | 120 | 98 | 96 |
| Capacitatea în metri pătrați | 496 396 987 | 510 307 199 | 579 029 615 | 527 610 924 | 548 676 487 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 103 | 117 | 106 | 111 |
| Utilizarea capacității | 77% | 84% | 79% | 71% | 67% |
| Sursa: Macrodate. |

2006

2007

2008

2009

PA

Producția în metri pătrați

382 225 680

428 658 047

457 433 396

374 603 756

367 613 247

Indice (2006 = 100)

100

112

120

98

96

Capacitatea în metri pătrați

496 396 987

510 307 199

579 029 615

527 610 924

548 676 487

Indice (2006 = 100)

100

103

117

106

111

Utilizarea capacității

77%

84%

79%

71%

67%

Sursa: Macrodate.

| (73) | Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 4% în cursul perioadei luate în considerare. În general, producția a urmat tendința consumului, și anume o creștere în perioada 2006-2008, urmată de o scădere bruscă în 2009 și, din nou, o ușoară scădere în cursul PA. Astfel, spre deosebire de consum, producția industriei din Uniune nu s-a redresat în PA, ci a continuat să scadă. |
| --- | --- |

(73)

Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 4% în cursul perioadei luate în considerare. În general, producția a urmat tendința consumului, și anume o creștere în perioada 2006-2008, urmată de o scădere bruscă în 2009 și, din nou, o ușoară scădere în cursul PA. Astfel, spre deosebire de consum, producția industriei din Uniune nu s-a redresat în PA, ci a continuat să scadă.

| (74) | Rata de utilizare a capacității din Uniune a scăzut în perioada luată în considerare cu 10 puncte procentuale, de la 77% în 2006 la 67% în PA. Cu toate acestea, trebuie remarcat că aceasta poate fi parțial atribuită creșterii ușoare a capacității ca urmare a investițiilor producătorilor din Uniune.

  Stocurile | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocurile la închidere în metri pătrați | 14 084 616 | 37 105 459 | 46 426 609 | 45 326 596 | 40 164 077 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 263 | 330 | 322 | 285 |
| Sursa: Macrodate. |

(74)

Rata de utilizare a capacității din Uniune a scăzut în perioada luată în considerare cu 10 puncte procentuale, de la 77% în 2006 la 67% în PA. Cu toate acestea, trebuie remarcat că aceasta poate fi parțial atribuită creșterii ușoare a capacității ca urmare a investițiilor producătorilor din Uniune.

Stocurile

2006

2007

2008

2009

PA

Stocurile la închidere în metri pătrați

14 084 616

37 105 459

46 426 609

45 326 596

40 164 077

Indice (2006 = 100)

100

263

330

322

285

Sursa: Macrodate.

| (75) | Nivelul stocurilor industriei din Uniune aproape s-a triplat în timpul perioadei luate în considerare. Această tendință coincide cu volumele în scădere ale vânzărilor și producției. Exprimat în raport cu volumul producției, nivelul stocurilor a crescut de la mai puțin de 4% în 2006 la peste 11% în cursul PA.

  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor în metri pătrați | 308 323 107 | 332 203 996 | 338 119 822 | 272 575 708 | 274 270 229 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 108 | 110 | 88 | 89 |
| Cota de piață a industriei din Uniune | 58% | 52% | 50% | 47% | 46% |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 89 | 87 | 81 | 80 |
| Sursa: Macrodate. |

(75)

Nivelul stocurilor industriei din Uniune aproape s-a triplat în timpul perioadei luate în considerare. Această tendință coincide cu volumele în scădere ale vânzărilor și producției. Exprimat în raport cu volumul producției, nivelul stocurilor a crescut de la mai puțin de 4% în 2006 la peste 11% în cursul PA.

Volumul vânzărilor și cota de piață

2006

2007

2008

2009

PA

Volumul vânzărilor în metri pătrați

308 323 107

332 203 996

338 119 822

272 575 708

274 270 229

Indice (2006 = 100)

100

108

110

88

89

Cota de piață a industriei din Uniune

58%

52%

50%

47%

46%

Indice (2006 = 100)

100

89

87

81

80

Sursa: Macrodate.

| (76) | Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut în timpul perioadei luate în considerare cu 11%, ceea ce a avut ca rezultat o pierdere de 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 58% la 46% din consumul total din Uniune. |
| --- | --- |

(76)

Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut în timpul perioadei luate în considerare cu 11%, ceea ce a avut ca rezultat o pierdere de 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 58% la 46% din consumul total din Uniune.

| (77) | Prețurile de vânzare | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile de vânzare în EUR | 0,39 | 0,42 | 0,41 | 0,39 | 0,38 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 106 | 105 | 99 | 97 |
| Sursa: Microdate. |

(77)

Prețurile de vânzare

2006

2007

2008

2009

PA

Prețurile de vânzare în EUR

0,39

0,42

0,41

0,39

0,38

Indice (2006 = 100)

100

106

105

99

97

Sursa: Microdate.

| (78) | Prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către părți independente din UE a crescut cu 3% în cursul perioadei luate în considerare. Prețurile de vânzare din Uniune nu au scăzut în mod semnificativ pentru a face concurență importurilor la preț de dumping. Aceasta a contribuit la pierderea unei importante cote de piață pe parcursul perioadei luate în considerare.

  Rentabilitatea | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profit mediu înainte de impozitare | 6% | 18% | 14% | 10% | 12% |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 309 | 234 | 166 | 212 |
| Sursa: Microdate. |

(78)

Prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către părți independente din UE a crescut cu 3% în cursul perioadei luate în considerare. Prețurile de vânzare din Uniune nu au scăzut în mod semnificativ pentru a face concurență importurilor la preț de dumping. Aceasta a contribuit la pierderea unei importante cote de piață pe parcursul perioadei luate în considerare.

Rentabilitatea

2006

2007

2008

2009

PA

Profit mediu înainte de impozitare

6%

18%

14%

10%

12%

Indice (2006 = 100)

100

309

234

166

212

Sursa: Microdate.

Investițiile, rentabilitatea investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a atrage capital

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investițiile (în EUR) | 1 674 651 | 4 727 666 | 4 630 523 | 4 703 158 | 5 049 713 |
| Randamentul activelor nete | 5% | 24% | 16% | 5% | 9% |
| Fluxul de lichidități (în EUR) | 11 176 326 | 16 454 101 | 15 469 513 | 11 883 024 | 14 031 017 |
| Sursa: Microdate. |

2006

2007

2008

2009

PA

Investițiile (în EUR)

1 674 651

4 727 666

4 630 523

4 703 158

5 049 713

Randamentul activelor nete

5%

24%

16%

5%

9%

Fluxul de lichidități (în EUR)

11 176 326

16 454 101

15 469 513

11 883 024

14 031 017

Sursa: Microdate.

| (79) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 68 de mai sus, în perioada luată în considerare a existat o presiune semnificativă exercitată de importurile chineze asupra pieței din Uniune. Cu toate acestea, industria din Uniune a reușit să își păstreze situația financiară solidă din anii 2006 și 2007, când rentabilitatea a crescut de la 6% la 18%. Ulterior, aceasta a început să scadă și a ajuns la 12% în cursul PA. Alți indicatori financiari, precum randamentul activelor și fluxul de lichidități au rămas, de asemenea, pozitivi. Cu alte cuvinte, industria din Uniune nu s-a angajat într-o competență agresivă cu importurile din China. În schimb, aceasta a ales să parcurgă un proces de restructurare, investind în noi tehnologii de producție, în vederea creșterii calității produsului său și reducerii costurilor de producție pe termen lung. Totuși, acest proces s-a realizat cu prețul diminuării volumului vânzărilor și pierderii cotei de piață în favoarea concurenților chinezi. Trebuie menționat că în calculul profitului de mai sus nu se ține seama de costurile extraordinare de restructurare raportate de unii dintre producătorii incluși în eșantion. Dacă aceste costuri ar fi luate în considerare, rentabilitatea industriei din Uniune ar fi în mod considerabil mai scăzută. Aceasta ar avea, în consecință, un efect negativ asupra celorlalți indicatori financiari enumerați mai sus. |
| --- | --- |

(79)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 68 de mai sus, în perioada luată în considerare a existat o presiune semnificativă exercitată de importurile chineze asupra pieței din Uniune. Cu toate acestea, industria din Uniune a reușit să își păstreze situația financiară solidă din anii 2006 și 2007, când rentabilitatea a crescut de la 6% la 18%. Ulterior, aceasta a început să scadă și a ajuns la 12% în cursul PA. Alți indicatori financiari, precum randamentul activelor și fluxul de lichidități au rămas, de asemenea, pozitivi. Cu alte cuvinte, industria din Uniune nu s-a angajat într-o competență agresivă cu importurile din China. În schimb, aceasta a ales să parcurgă un proces de restructurare, investind în noi tehnologii de producție, în vederea creșterii calității produsului său și reducerii costurilor de producție pe termen lung. Totuși, acest proces s-a realizat cu prețul diminuării volumului vânzărilor și pierderii cotei de piață în favoarea concurenților chinezi. Trebuie menționat că în calculul profitului de mai sus nu se ține seama de costurile extraordinare de restructurare raportate de unii dintre producătorii incluși în eșantion. Dacă aceste costuri ar fi luate în considerare, rentabilitatea industriei din Uniune ar fi în mod considerabil mai scăzută. Aceasta ar avea, în consecință, un efect negativ asupra celorlalți indicatori financiari enumerați mai sus.

| (80) | În perioada luată în considerare, industria din Uniune a fost totuși în măsură să își mențină nivelul ridicat de investiții, cu scopul de a reduce costurile de producție și dezvoltare a unei metode mai eficiente de producție. Investițiile din PA au depășit triplul cifrelor aferente anului 2006. |
| --- | --- |

(80)

În perioada luată în considerare, industria din Uniune a fost totuși în măsură să își mențină nivelul ridicat de investiții, cu scopul de a reduce costurile de producție și dezvoltare a unei metode mai eficiente de producție. Investițiile din PA au depășit triplul cifrelor aferente anului 2006.

| (81) | Capacitatea de atragere a capitalului nu a fost considerată drept o problemă de către industria din Uniune în timpul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(81)

Capacitatea de atragere a capitalului nu a fost considerată drept o problemă de către industria din Uniune în timpul perioadei luate în considerare.

| (82) | Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă | 1 492 | 1 431 | 1 492 | 1 247 | 1 180 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 96 | 100 | 84 | 79 |
| Costul mediu al forței de muncă per lucrător (în EUR) | 14 046 | 14 761 | 16 423 | 15 471 | 15 360 |
| Productivitatea per lucrător (metri pătrați) | 237 853 | 283 882 | 281 761 | 277 954 | 289 066 |
| Sursa: Microdate, cu excepția ocupării forței de muncă (macrodate). |

(82)

Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

2006

2007

2008

2009

PA

Ocuparea forței de muncă

1 492

1 431

1 492

1 247

1 180

Indice (2006 = 100)

100

96

100

84

79

Costul mediu al forței de muncă per lucrător (în EUR)

14 046

14 761

16 423

15 471

15 360

Productivitatea per lucrător (metri pătrați)

237 853

283 882

281 761

277 954

289 066

Sursa: Microdate, cu excepția ocupării forței de muncă (macrodate).

| (83) | Numărul angajaților industriei din Uniune care au legătură cu produsul similar a scăzut în mod semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare cu 21 %. În pofida nivelului ridicat al remunerării, începând din 2008, industria din Uniune a redus și mai mult costurile medii ale forței de muncă per lucrător. Ca urmare, productivitatea, exprimată în termeni de producție per lucrător, a crescut în perioada luată în considerare. |
| --- | --- |

(83)

Numărul angajaților industriei din Uniune care au legătură cu produsul similar a scăzut în mod semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare cu 21 %. În pofida nivelului ridicat al remunerării, începând din 2008, industria din Uniune a redus și mai mult costurile medii ale forței de muncă per lucrător. Ca urmare, productivitatea, exprimată în termeni de producție per lucrător, a crescut în perioada luată în considerare.

(c)   Amploarea dumpingului

| (84) | Având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei efective de dumping asupra pieței din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil în timpul PA. |
| --- | --- |

(84)

Având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei efective de dumping asupra pieței din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil în timpul PA.

5.   Concluzii privind prejudiciul

| (85) | Astfel cum reiese în mod clar din analiza prejudiciului de mai sus, în timpul perioadei de anchetă, industria din Uniune a fost afectată de pierderi considerabile în privința vânzărilor, utilizării capacității, cotei de piață și numărului de angajați, care a scăzut în mod semnificativ cu 21% în urma eforturilor de restructurare ale industriei. Prin urmare, industria din Uniune nu a putut beneficieze de creșterea pieței, care a fost preluată în întregime de importurile chineze. Într-adevăr, creșterea cu 48% a volumului importurilor în timpul perioadei luate în considerare a fost mult mai mare decât creșterea cu 12% a consumului din Uniune. |
| --- | --- |

(85)

Astfel cum reiese în mod clar din analiza prejudiciului de mai sus, în timpul perioadei de anchetă, industria din Uniune a fost afectată de pierderi considerabile în privința vânzărilor, utilizării capacității, cotei de piață și numărului de angajați, care a scăzut în mod semnificativ cu 21% în urma eforturilor de restructurare ale industriei. Prin urmare, industria din Uniune nu a putut beneficieze de creșterea pieței, care a fost preluată în întregime de importurile chineze. Într-adevăr, creșterea cu 48% a volumului importurilor în timpul perioadei luate în considerare a fost mult mai mare decât creșterea cu 12% a consumului din Uniune.

| (86) | Se consideră că o subcotare semnificativă continuă a prețurilor industriei din Uniune de către importurile din China care fac obiectul unui dumping va continua să afecteze negativ volumul de vânzări și, astfel, în mod inevitabil, situația economică și financiară a industriei din Uniune. Pe termen mediu, rentabilitatea și alți indicatori financiari ai societăților europene se așteaptă să se deterioreze. |
| --- | --- |

(86)

Se consideră că o subcotare semnificativă continuă a prețurilor industriei din Uniune de către importurile din China care fac obiectul unui dumping va continua să afecteze negativ volumul de vânzări și, astfel, în mod inevitabil, situația economică și financiară a industriei din Uniune. Pe termen mediu, rentabilitatea și alți indicatori financiari ai societăților europene se așteaptă să se deterioreze.

| (87) | Din perspectiva celor de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(87)

Din perspectiva celor de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Introducere

| (88) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză au provocat industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se verifice că posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(88)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză au provocat industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se verifice că posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

2.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (89) | În perioada luată în considerare, volumul importurilor de produs în cauză originare din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut cu aproximativ 50% și a obținut o cotă de piață considerabilă pe piața din Uniune. În paralel, a existat o deteriorare directă și comparabilă a situației economice a industriei din Uniune, aceasta fiind singurul alt operator semnificativ de pe piața din UE deoarece importurile din alte surse sunt neglijabile. |
| --- | --- |

(89)

În perioada luată în considerare, volumul importurilor de produs în cauză originare din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut cu aproximativ 50% și a obținut o cotă de piață considerabilă pe piața din Uniune. În paralel, a existat o deteriorare directă și comparabilă a situației economice a industriei din Uniune, aceasta fiind singurul alt operator semnificativ de pe piața din UE deoarece importurile din alte surse sunt neglijabile.

| (90) | Creșterea continuă a volumului de importuri care fac obiectul unui dumping a fost însoțită de o subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din Uniune. În perioada luată în considerare, prețul mediu de import din RPC, preluat din statisticile Eurostat referitoare la importuri, era cu aproximativ 50% mai scăzut decât prețul mediu al industriei din Uniune. Chiar și după ajustarea în legătură cu diferențele de calitate, marjele de subcotare calculate pentru producătorii-exportatori chinezi cărora li s-a acordat TI s-au situat în jurul valorii de 35% în timpul PA. Prin urmare, se poate concluziona în mod rezonabil că importurile au fost responsabile pentru o oarecare scădere a prețurilor în 2009 și în PA însă, mai mult de cât atât, pentru pierderea semnificativă a cotei de piață cu care s-a confruntat industria din Uniune în perioada avută în vedere. |
| --- | --- |

(90)

Creșterea continuă a volumului de importuri care fac obiectul unui dumping a fost însoțită de o subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din Uniune. În perioada luată în considerare, prețul mediu de import din RPC, preluat din statisticile Eurostat referitoare la importuri, era cu aproximativ 50% mai scăzut decât prețul mediu al industriei din Uniune. Chiar și după ajustarea în legătură cu diferențele de calitate, marjele de subcotare calculate pentru producătorii-exportatori chinezi cărora li s-a acordat TI s-au situat în jurul valorii de 35% în timpul PA. Prin urmare, se poate concluziona în mod rezonabil că importurile au fost responsabile pentru o oarecare scădere a prețurilor în 2009 și în PA însă, mai mult de cât atât, pentru pierderea semnificativă a cotei de piață cu care s-a confruntat industria din Uniune în perioada avută în vedere.

| (91) | Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei din Uniune, și scăderea cotei de piață a acesteia, pe de altă parte, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu semnificativ industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(91)

Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei din Uniune, și scăderea cotei de piață a acesteia, pe de altă parte, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu semnificativ industriei din Uniune.

3.   Efectele altor factori

(a)   Performanța la export a industriei Uniunii

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export în metri pătrați | 48 288 843 | 39 478 526 | 43 447 744 | 35 884 733 | 36 003 755 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 82 | 90 | 74 | 75 |
| Sursa: Macrodate. |

2006

2007

2008

2009

PA

Export în metri pătrați

48 288 843

39 478 526

43 447 744

35 884 733

36 003 755

Indice (2006 = 100)

100

82

90

74

75

Sursa: Macrodate.

| (92) | Volumul exporturilor industriei din Uniune au scăzut cu 25% în timpul perioadei luate în considerare, însă exporturile au reprezentat în medie doar 8% din totalul vânzărilor. Prin urmare, impactul scăderii exporturilor asupra performanței în ansamblu a industriei din Uniune a fost destul de limitat. |
| --- | --- |

(92)

Volumul exporturilor industriei din Uniune au scăzut cu 25% în timpul perioadei luate în considerare, însă exporturile au reprezentat în medie doar 8% din totalul vânzărilor. Prin urmare, impactul scăderii exporturilor asupra performanței în ansamblu a industriei din Uniune a fost destul de limitat.

(b)   Importurile provenind din țări terțe

| (93) | Importurile provenind din țări terțe au fost neglijabile în cursul perioadei luate în considerare și nu ar fi putut să contribuie la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(93)

Importurile provenind din țări terțe au fost neglijabile în cursul perioadei luate în considerare și nu ar fi putut să contribuie la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

(c)   Impactul crizei din industria construcțiilor

| (94) | Impactul crizei economice din industria construcțiilor poate fi observat cu claritate în datele referitoare la consum din 2009. Cu toate acestea, criza ar fi trebuit să afecteze în mod similar atât industria din Uniune, cât și pe exportatorii chinezi. Totuși, ancheta privind prejudiciul a arătat că importurile din China au continuat să câștige în termeni de cotă de piață în detrimentul industriei din Uniune, chiar și în timpul crizei. |
| --- | --- |

(94)

Impactul crizei economice din industria construcțiilor poate fi observat cu claritate în datele referitoare la consum din 2009. Cu toate acestea, criza ar fi trebuit să afecteze în mod similar atât industria din Uniune, cât și pe exportatorii chinezi. Totuși, ancheta privind prejudiciul a arătat că importurile din China au continuat să câștige în termeni de cotă de piață în detrimentul industriei din Uniune, chiar și în timpul crizei.

| (95) | În plus, impactul crizei a avut anumite efecte negative asupra pieței din Uniune în timpul unei perioade relativ scurte, deoarece deja existau semne de recuperare în cursul AP. |
| --- | --- |

(95)

În plus, impactul crizei a avut anumite efecte negative asupra pieței din Uniune în timpul unei perioade relativ scurte, deoarece deja existau semne de recuperare în cursul AP.

| (96) | Astfel, impactul crizei nu a întrerupt legătura cauzală între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(96)

Astfel, impactul crizei nu a întrerupt legătura cauzală între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

4.   Concluzie privind cauzalitatea

| (97) | Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(97)

Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping.

| (98) | Au fost analizați mai mulți factori, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, însă niciunul dintre aceștia nu a putut explica pierderile grave de cotă de piață, producție și volum de vânzări care au avut loc în cursul perioadei luate în considerare, în special în cursul PA. Aceste pierderi suferite de industria din Uniune coincid cu creșterile volumelor de importuri de produs în cauză originare din RPC care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(98)

Au fost analizați mai mulți factori, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, însă niciunul dintre aceștia nu a putut explica pierderile grave de cotă de piață, producție și volum de vânzări care au avut loc în cursul perioadei luate în considerare, în special în cursul PA. Aceste pierderi suferite de industria din Uniune coincid cu creșterile volumelor de importuri de produs în cauză originare din RPC care fac obiectul unui dumping.

| (99) | Ținând cont de analiza de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(99)

Ținând cont de analiza de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

F.   INTERESUL UNIUNII

1.   Observații generale

| (100) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură, precum și consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate. |
| --- | --- |

(100)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură, precum și consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.

2.   Interesul industriei din Uniune

| (101) | Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei din Uniune. Prezența sporită, în ultimii ani, a importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o blocare a vânzărilor pe piața Uniunii și o pierdere semnificativă de cotă de piață pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(101)

Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei din Uniune. Prezența sporită, în ultimii ani, a importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o blocare a vânzărilor pe piața Uniunii și o pierdere semnificativă de cotă de piață pentru industria din Uniune.

| (102) | Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză se obține în detrimentul direct al industriei din Uniune. Trebuie subliniat că produsul în cauză este un produs important în ceea ce privește cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, reprezentând până la 40% din cifra de afaceri a vânzărilor acestora. În absența impunerii măsurilor, este foarte probabilă o continuare a deteriorării situației industriei din Uniune, având în vedere presiunea de durată asupra prețurilor exercitată de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping pe piața din Uniune. În plus, eforturile depuse de industria din Uniune pentru restructurare și îmbunătățirea calității produsului său ar fi subminate în totalitate. Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei din Uniune să concureze în condiții comerciale corecte. |
| --- | --- |

(102)

Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză se obține în detrimentul direct al industriei din Uniune. Trebuie subliniat că produsul în cauză este un produs important în ceea ce privește cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, reprezentând până la 40% din cifra de afaceri a vânzărilor acestora. În absența impunerii măsurilor, este foarte probabilă o continuare a deteriorării situației industriei din Uniune, având în vedere presiunea de durată asupra prețurilor exercitată de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping pe piața din Uniune. În plus, eforturile depuse de industria din Uniune pentru restructurare și îmbunătățirea calității produsului său ar fi subminate în totalitate. Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei din Uniune să concureze în condiții comerciale corecte.

| (103) | În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(103)

În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.

3.   Interesul importatorilor

| (104) | Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor a fost examinat în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest sens, se menționează că patru importatori neafiliați au cooperat în cadrul anchetei, importurile acestora de produs în cauză reprezentând 15% din importurile din RPC în cursul PA. |
| --- | --- |

(104)

Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor a fost examinat în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest sens, se menționează că patru importatori neafiliați au cooperat în cadrul anchetei, importurile acestora de produs în cauză reprezentând 15% din importurile din RPC în cursul PA.

| (105) | Pe baza datelor verificate la fața locului în cazul celui mai mare dintre importatorii care au cooperat în cadrul anchetei, impactul măsurilor asupra acestei societăți nu ar trebui să fie semnificativ, deoarece produsul în cauză reprezintă doar o mică parte din cifra sa de afaceri. |
| --- | --- |

(105)

Pe baza datelor verificate la fața locului în cazul celui mai mare dintre importatorii care au cooperat în cadrul anchetei, impactul măsurilor asupra acestei societăți nu ar trebui să fie semnificativ, deoarece produsul în cauză reprezintă doar o mică parte din cifra sa de afaceri.

| (106) | Societatea a indicat, însă, că totalul capacității de producție a industriei din Uniune este mai scăzut decât cererea actuală, care se presupune că va crește. Societatea a indicat, de asemenea, că există surse limitate de aprovizionare din țări terțe. Prin urmare, aceasta se așteaptă la perturbări ale aprovizionării, în cazul în care nivelul taxelor este prea ridicat. În acest sens, trebuie remarcat că, având în vedere subcotarea semnificativă, nu se poate aștepta ca nivelul propus al măsurilor, care ia în considerare diferențele de calitate dintre produsul în cauză importat din RPC și produsul similar produs de industria din Uniune, să elimine importurile produsului în cauză din RPC către Uniune. |
| --- | --- |

(106)

Societatea a indicat, însă, că totalul capacității de producție a industriei din Uniune este mai scăzut decât cererea actuală, care se presupune că va crește. Societatea a indicat, de asemenea, că există surse limitate de aprovizionare din țări terțe. Prin urmare, aceasta se așteaptă la perturbări ale aprovizionării, în cazul în care nivelul taxelor este prea ridicat. În acest sens, trebuie remarcat că, având în vedere subcotarea semnificativă, nu se poate aștepta ca nivelul propus al măsurilor, care ia în considerare diferențele de calitate dintre produsul în cauză importat din RPC și produsul similar produs de industria din Uniune, să elimine importurile produsului în cauză din RPC către Uniune.

4.   Interesul utilizatorilor și al consumatorilor

| (107) | S-au trimis chestionare unui număr de 13 utilizatori cunoscuți. Totuși, niciunul dintre aceștia nu a prezentat un răspuns și nu a luat decizia cooperării în cadrul procedurii. De asemenea, nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere a prezentei proceduri. |
| --- | --- |

(107)

S-au trimis chestionare unui număr de 13 utilizatori cunoscuți. Totuși, niciunul dintre aceștia nu a prezentat un răspuns și nu a luat decizia cooperării în cadrul procedurii. De asemenea, nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere a prezentei proceduri.

| (108) | Prin urmare, având în vedere lipsa informațiilor cu privire la proporția produsului în cauză în costul de producție a produselor din aval sau proporția din vânzările produselor din aval în raport cu cifra de afaceri totală a utilizatorilor, nu este posibil, în această etapă a anchetei, să se evalueze impactul măsurilor asupra acestor societăți. Totuși, lipsa cooperării poate fi considerată drept o indicație a unui impact relativ limitat asupra utilizatorilor. |
| --- | --- |

(108)

Prin urmare, având în vedere lipsa informațiilor cu privire la proporția produsului în cauză în costul de producție a produselor din aval sau proporția din vânzările produselor din aval în raport cu cifra de afaceri totală a utilizatorilor, nu este posibil, în această etapă a anchetei, să se evalueze impactul măsurilor asupra acestor societăți. Totuși, lipsa cooperării poate fi considerată drept o indicație a unui impact relativ limitat asupra utilizatorilor.

5.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (109) | Ținând seama de cele menționate anterior s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, pe baza informațiilor privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs în cauză originare din RPC. |
| --- | --- |

(109)

Ținând seama de cele menționate anterior s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, pe baza informațiilor privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs în cauză originare din RPC.

G.   PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (110) | Având în vedere concluziile formulate anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri provizorii antidumping asupra importurilor produsului în cauză originare din RPC, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(110)

Având în vedere concluziile formulate anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri provizorii antidumping asupra importurilor produsului în cauză originare din RPC, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (111) | Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. |
| --- | --- |

(111)

Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate.

| (112) | La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 12% din cifra de afaceri. Acesta a fost nivelul mediu al profitului obținut de industria din Uniune în anii 2006-2007. Având în vedere că rentabilitatea produsului în cauză a fost afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, este clar că acest nivel de profit este prudent și nu excesiv. Pe baza celor de mai sus, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Deoarece profitul țintă este egal cu profitul real al industriei Uniunii în AP, prețul mediu ponderat franco fabrică a fost utilizat drept referință. |
| --- | --- |

(112)

La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 12% din cifra de afaceri. Acesta a fost nivelul mediu al profitului obținut de industria din Uniune în anii 2006-2007. Având în vedere că rentabilitatea produsului în cauză a fost afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, este clar că acest nivel de profit este prudent și nu excesiv. Pe baza celor de mai sus, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Deoarece profitul țintă este egal cu profitul real al industriei Uniunii în AP, prețul mediu ponderat franco fabrică a fost utilizat drept referință.

| (113) | Majorarea necesară a prețului a fost apoi determinată pentru fiecare producător-exportator chinez care a cooperat în cadrul anchetei căruia i s-a acordat TI, pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al societății respective, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii. Diferența care rezultă din această comparație a fost, apoi, exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import. |
| --- | --- |

(113)

Majorarea necesară a prețului a fost apoi determinată pentru fiecare producător-exportator chinez care a cooperat în cadrul anchetei căruia i s-a acordat TI, pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al societății respective, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii. Diferența care rezultă din această comparație a fost, apoi, exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import.

| (114) | Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:






  Societate | Marjă de prejudiciu provizorie |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 69,1% |
| Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 66,8% |

(114)

Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:

Societate

Marjă de prejudiciu provizorie

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

69,1%

Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

66,8%

| (115) | În conformitate cu metoda utilizată pentru calculul marjei de dumping, marja de prejudiciu la nivel de țară pentru producătorii-exportatori din RPC care au cooperat în cadrul anchetei și care nu au fost incluși în eșantion, a fost calculată ca medie ponderată a celor doi producători-exportatori incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI. |
| --- | --- |

(115)

În conformitate cu metoda utilizată pentru calculul marjei de dumping, marja de prejudiciu la nivel de țară pentru producătorii-exportatori din RPC care au cooperat în cadrul anchetei și care nu au fost incluși în eșantion, a fost calculată ca medie ponderată a celor doi producători-exportatori incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI.

| (116) | Urmând metoda de calcul a marjei de dumping, marja de prejudiciu la nivel de țară aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC care nu au cooperat în cadrul anchetei, precum și producătorului-exportator care a făcut obiectul articolului 18 a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate dintre marjele constatate pentru cei doi exportatori cărora li s-a acordat TI. |
| --- | --- |

(116)

Urmând metoda de calcul a marjei de dumping, marja de prejudiciu la nivel de țară aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC care nu au cooperat în cadrul anchetei, precum și producătorului-exportator care a făcut obiectul articolului 18 a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate dintre marjele constatate pentru cei doi exportatori cărora li s-a acordat TI.

| (117) | Pe această bază, marja medie ponderată a prejudiciului și marja de prejudiciu la nivel de țară ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor, sunt:






  Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion | 68,2 % |
| --- | --- | --- |
| Domeniul rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul anchetei și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 69,1% |

(117)

Pe această bază, marja medie ponderată a prejudiciului și marja de prejudiciu la nivel de țară ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor, sunt:

Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion

68,2 %

Domeniul rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul anchetei și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

69,1%

2.   Măsurile provizorii

| (118) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe. |
| --- | --- |

(118)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.

| (119) | Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa la nivel de țară, aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”), se aplică, prin urmare, exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(119)

Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa la nivel de țară, aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”), se aplică, prin urmare, exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (120) | Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(120)

Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

| (121) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA. |
| --- | --- |

(121)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.

| (122) | Marjele de dumping și de prejudiciu, precum și taxele antidumping provizorii sunt stabilite după cum urmează:








  Societate | Marja de dumping | Marja de prejudiciu | Taxa provizorie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9% | 69,1% | 62,9% |
| Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4% | 66,8% | 48,4% |
| Medie ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion | 57,7% | 68,2% | 57,7% |
| Rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul anchetei și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 62,9% | 69,1% | 62,9% |

(122)

Marjele de dumping și de prejudiciu, precum și taxele antidumping provizorii sunt stabilite după cum urmează:

Societate

Marja de dumping

Marja de prejudiciu

Taxa provizorie

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9%

69,1%

62,9%

Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4%

66,8%

48,4%

Medie ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion

57,7%

68,2%

57,7%

Rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul anchetei și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

62,9%

69,1%

62,9%

H.   DIVULGARE

| (123) | Constatările provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive, |
| --- | --- |

(123)

Constatările provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie prin prezentul o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, cu o dimensiune a ochiului mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 și ex 7019 90 99 (coduri TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 și 7019909950), originare din Republica Populară Chineză.

(2)   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este:

| Societate | Nivelul taxei (%) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd | 62,9 | B006 |
| Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 | B007 |
| Societățile enumerate în anexa I | 57,7 | B008 |
| Toate celelalte societăți | 62,9 | B999 |

Societate

Nivelul taxei (%)

Codul adițional TARIC

Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd

62,9

B006

Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4

B007

Societățile enumerate în anexa I

57,7

B008

Toate celelalte societăți

62,9

B999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea înaintea autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valide, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 februarie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 131, 20.5.2010, p. 6.

2

(3)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

3

---

ANEXA I

Producători-exportatori chinezi care au cooperat în cadrul anchetei, neincluși în eșantion (cod TARIC suplimentar B008)

| — | Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

| — | Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

| — | Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

| — | Yuyao Feitian Fiberglass Co. |
| --- | --- |

—

Yuyao Feitian Fiberglass Co.

| — | Jiangsu Tianyu Fibre Co Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Tianyu Fibre Co Ltd

| — | Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

| — | Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd.

| — | Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd.

| — | Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

| — | Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

| — | Ningbo Kingsun Imp & Exp Co Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Kingsun Imp & Exp Co Ltd

| — | Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

| — | Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

| — | Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd

---

ANEXA II

Pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, după următorul model:

| 1. | Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială. |
| --- | --- |

1.

Numele și funcția reprezentantului entității care emite factura comercială.

| 2. | Următoarea declarație:
  „Subsemnatul certific prin prezenta că (volumul) de țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă vândut la export în Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea societății și sediul social) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.
  Data și semnătura” |
| --- | --- |

2.

Următoarea declarație:

„Subsemnatul certific prin prezenta că (volumul) de țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă vândut la export în Uniunea Europeană care face obiectul prezentei facturi a fost produs de (denumirea societății și sediul social) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.

Data și semnătura”

---

| 17.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 43/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 43/26

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 139/2011 AL COMISIEI

din 16 februarie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 17 februarie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 februarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 120,5 |
| JO | 87,5 |
| MA | 64,8 |
| TN | 102,0 |
| TR | 99,5 |
| ZZ | 94,9 |
| 0707 00 05 | JO | 204,2 |
| MK | 171,4 |
| TR | 181,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,6 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 65,6 |
| MA | 56,3 |
| TN | 55,4 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 61,4 |
| 0805 20 10 | IL | 147,7 |
| MA | 87,3 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 66,4 |
| IL | 118,8 |
| JM | 80,9 |
| MA | 115,0 |
| TR | 59,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | EG | 62,1 |
| MA | 49,3 |
| TR | 50,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 91,1 |
| CL | 54,0 |
| CM | 52,0 |
| CN | 72,6 |
| MK | 51,2 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 74,8 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 71,5 |
| US | 113,1 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 96,2 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

IL

120,5

JO

87,5

MA

64,8

TN

102,0

TR

99,5

ZZ

94,9

0707 00 05

JO

204,2

MK

171,4

TR

181,4

ZZ

185,7

0709 90 70

MA

46,6

TR

112,9

ZZ

79,8

0805 10 20

EG

58,7

IL

65,6

MA

56,3

TN

55,4

TR

71,0

ZZ

61,4

0805 20 10

IL

147,7

MA

87,3

TR

79,6

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

66,4

IL

118,8

JM

80,9

MA

115,0

TR

59,8

ZZ

88,2

0805 50 10

EG

62,1

MA

49,3

TR

50,8

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

91,1

CL

54,0

CM

52,0

CN

72,6

MK

51,2

US

128,0

ZZ

74,8

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

71,5

US

113,1

ZA

104,9

ZZ

96,2

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 17.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 43/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 43/28

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 140/2011 AL COMISIEI

din 16 februarie 2011

de ridicare a suspendării depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 891/2009 al Comisiei din 25 septembrie 2009 privind deschiderea și gestionarea anumitor contingente tarifare comunitare în sectorul zahărului (2), în special articolul 5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009, depunerea de cereri de licențe de import pentru numărul de ordine 09.4320 a fost suspendată cu începere de la 28 septembrie 2010 prin Regulamentul (UE) nr. 854/2010 al Comisiei din 27 septembrie 2010 de fixare a coeficienților de alocare pentru eliberarea licențelor de import pentru care s-au depus cereri în perioada 8-14 septembrie 2010 pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare și de suspendare a depunerii de cereri pentru astfel de licențe (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009, depunerea de cereri de licențe de import pentru numărul de ordine 09.4320 a fost suspendată cu începere de la 28 septembrie 2010 prin Regulamentul (UE) nr. 854/2010 al Comisiei din 27 septembrie 2010 de fixare a coeficienților de alocare pentru eliberarea licențelor de import pentru care s-au depus cereri în perioada 8-14 septembrie 2010 pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare și de suspendare a depunerii de cereri pentru astfel de licențe (3).

| (2) | În urma notificărilor primite cu privire la licențe neutilizate și/sau utilizate parțial, sunt din nou disponibile cantități pentru respectivul număr de ordine. Prin urmare, trebuie ridicată suspendarea depunerii de cereri, |
| --- | --- |

(2)

În urma notificărilor primite cu privire la licențe neutilizate și/sau utilizate parțial, sunt din nou disponibile cantități pentru respectivul număr de ordine. Prin urmare, trebuie ridicată suspendarea depunerii de cereri,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Suspendarea cu începere din 28 septembrie 2010 prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 854/2010 în ceea ce privește depunerea de cereri de licențe de import pentru numărul de ordine 09.4320 se ridică.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 februarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 254, 26.9.2009, p. 82.

2

(3)  JO L 253, 28.9.2010, p. 52.

3

---

| 17.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 43/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 43/29

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 141/2011 AL COMISIEI

din 16 februarie 2011

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 134/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 134/2011 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 17 februarie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 februarie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 259, 1.10.2010, p. 3.

3

(4)  JO L 41, 15.2.2011, p. 6.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 17 februarie 2011

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,69 | 1,36 |
| 1701 99 10 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,54 | 0,20 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

57,94

0,00

1701 11 90 (1)

57,94

0,00

1701 12 10 (1)

57,94

0,00

1701 12 90 (1)

57,94

0,00

1701 91 00 (2)

53,69

1,36

1701 99 10 (2)

53,69

0,00

1701 99 90 (2)

53,69

0,00

1702 90 95 (3)

0,54

0,20

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DECIZII

| 17.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 43/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 43/31

---

DECIZIA 2011/106/PESC A CONSILIULUI

din 15 februarie 2011

privind adaptarea și prelungirea perioadei de aplicare a măsurilor prevăzute în Decizia 2002/148/CE de încheiere a consultărilor cu Zimbabwe în conformitate cu articolul 96 din Acordul de parteneriat ACP-CE

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217,

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (1) și revizuit la Ouagadougou, Burkina Faso, la 23 iunie 2010 (2), (denumit în continuare „Acordul de parteneriat ACP-UE”), în special articolul 96,

având în vedere Acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind măsurile care trebuie luate și procedurile care trebuie urmate pentru punerea în aplicare a Acordului de parteneriat ACP-CE (3), în special articolul 3,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2002/148/CE (4), consultările cu Republica Zimbabwe derulate în conformitate cu articolul 96 alineatul (2) litera (c) din Acordul de parteneriat ACP-UE au fost încheiate și au fost adoptate măsurile adecvate, astfel cum se menționează în anexa la decizia menționată. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2002/148/CE (4), consultările cu Republica Zimbabwe derulate în conformitate cu articolul 96 alineatul (2) litera (c) din Acordul de parteneriat ACP-UE au fost încheiate și au fost adoptate măsurile adecvate, astfel cum se menționează în anexa la decizia menționată.

| (2) | În temeiul Deciziei 2010/97/PESC a Consiliului (5), măsurile menționate în anexa la Decizia 2002/148/CE au fost adaptate, iar perioada de aplicare a acestora a fost prelungită pentru 12 luni, până la 20 februarie 2011. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul Deciziei 2010/97/PESC a Consiliului (5), măsurile menționate în anexa la Decizia 2002/148/CE au fost adaptate, iar perioada de aplicare a acestora a fost prelungită pentru 12 luni, până la 20 februarie 2011.

| (3) | Crearea Guvernului de Uniune Națională (GUN) a fost recunoscută ca o oportunitate pentru restabilirea unei relații constructive între Uniunea Europeană și Zimbabwe și pentru sprijinirea punerii în aplicare a programului de reformă al Zimbabwe. |
| --- | --- |

(3)

Crearea Guvernului de Uniune Națională (GUN) a fost recunoscută ca o oportunitate pentru restabilirea unei relații constructive între Uniunea Europeană și Zimbabwe și pentru sprijinirea punerii în aplicare a programului de reformă al Zimbabwe.

| (4) | Totuși, acestea sunt subminate de progresele insuficiente ale GUN în punerea în aplicare a anumitor elemente esențiale ale Acordului de parteneriat ACP-UE, pentru realizarea cărora GUN s-a angajat prin Acordul politic global (APG). |
| --- | --- |

(4)

Totuși, acestea sunt subminate de progresele insuficiente ale GUN în punerea în aplicare a anumitor elemente esențiale ale Acordului de parteneriat ACP-UE, pentru realizarea cărora GUN s-a angajat prin Acordul politic global (APG).

| (5) | Prin urmare, perioada de aplicare a măsurilor menționate în Decizia 2002/148/CE ar trebui prelungită. Aceste măsuri ar trebui să fie revizuite în mod constant având în vedere progresele concrete înregistrate pe teren, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, perioada de aplicare a măsurilor menționate în Decizia 2002/148/CE ar trebui prelungită. Aceste măsuri ar trebui să fie revizuite în mod constant având în vedere progresele concrete înregistrate pe teren,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsurile menționate în scrisoarea anexată la prezenta decizie sunt prelungite, fiind măsuri adecvate în sensul articolului 96 alineatul (2) litera (c) din Acordul de parteneriat ACP-UE.

Aceste măsuri se aplică până la 20 februarie 2012. Măsurile se monitorizează în mod constant.

Articolul 2

Scrisoarea din anexa la prezenta decizie se adresează președintelui Republicii Zimbabwe, domnul Mugabe, și se transmite în copie prim-ministrului Tsvangirai și viceprim-ministrului Mutambara.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 15 februarie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

MATOLCSY Gy.

---

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

1

(2)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

2

(3)  JO L 317, 15.12.2000, p. 376.

3

(4)  JO L 50, 21.2.2002, p. 64.

4

(5)  JO L 44, 16.2.2010, p. 20.

5

---

ANEXĂ

SCRISOARE CĂTRE PREȘEDINTELE REPUBLICII ZIMBABWE

Uniunea Europeană acordă o importanță deosebită dispozițiilor articolului 9 din Acordul de parteneriat ACP-UE. Ca elemente esențiale ale acordului de parteneriat menționat, la baza relațiilor noastre stau respectarea drepturilor omului, instituțiile democratice și statul de drept.

Prin scrisoarea din 19 februarie 2002, Uniunea Europeană v-a informat cu privire la decizia sa de a încheia consultările purtate în temeiul articolului 96 din Acordul de Parteneriat ACP-UE și de a adopta măsuri adecvate, în sensul articolului 96 alineatul (2) litera (c) din respectivul acord.

Prin scrisoarea din 15 februarie 2010, Uniunea Europeană v-a informat cu privire la decizia sa de a nu revoca măsurile adecvate și de a prelungi perioada de aplicare a acestora până la 20 februarie 2011.

De la instituirea Guvernului de Uniune Națională (GUN) în 2009, Uniunea Europeană a salutat progresele obținute în baza Acordului politic global (APG). Uniunea Europeană reafirmă importanța deosebită pe care o acordă dialogului politic prevăzut la articolul 8 din Acordul de parteneriat ACP-UE și lansat oficial, la cererea Guvernului Republicii Zimbabwe, cu ocazia reuniunii troicii ministeriale UE-Zimbabwe din 18-19 iunie 2009 de la Bruxelles. La ultima reuniune ministerială din 2 iulie 2010, o delegație reprezentativă a Republicii Zimbabwe condusă de ministrul Mangoma a prezentat o versiune actualizată a Planului de angajament în ceea ce privește APG. Uniunea Europeană a luat cunoștință de progresele obținute până la acea dată în punerea în aplicare a APG și a informat Guvernul Republicii Zimbabwe, prin scrisoarea din 29 septembrie 2010, cu privire la alocarea indicativă a celui de al 10-lea FED (130 de milioane EUR care devin disponibili odată cu ridicarea măsurilor prevăzute la articolul 96 și cu semnarea unui document de strategie de țară). UE își menține angajamentul de a intensifica în continuare dialogul politic prevăzut la articolul 8.

Uniunea Europeană sprijină eforturile în curs ale GUN de punere în aplicare a APG și salută progresele obținute în stabilizarea economiei și reinstaurarea serviciilor sociale de bază. Cu toate acestea, Uniunea Europeană regretă lipsa progreselor înregistrate în ceea ce privește acordurile politice cheie ale APG.

Uniunea Europeană încurajează toate părțile din componența GUN să își mențină angajamentul de a implementa reformele democratice, astfel cum figurează în acordul politic global. Uniunea Europeană consideră că s-au înregistrat progrese de importanță majoră în acest domeniu, cum ar fi înțelegerea între toate părțile din componența GUN asupra unor pași concreți către crearea unui mediu propice pentru alegeri pașnice și credibile.

În acest context, Uniunea Europeană salută intensificarea diplomației regionale și eforturile Comunității de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) și a statelor sale membre în crearea unui mediu favorabil alegerilor.

Prin urmare, Uniunea Europeană a decis să prelungească până la 20 februarie 2012 perioada de aplicare a măsurilor adecvate stabilite în Decizia 2002/148/CE a Consiliului și adaptate în Decizia 2010/97/PESC a Consiliului. Uniunea Europeană dorește să asigure Zimbabwe de disponibilitatea sa continuă de a se angaja și de a examina în orice moment restricțiile privind cooperarea în scopul dezvoltării. Ne exprimăm speranța că se vor realiza progrese concrete pe teren pentru a permite reluarea cooperării depline. În acest context, Uniunea Europeană va urmări îndeaproape pașii făcuți de către Guvernul Republicii Zimbabwe către asigurarea unor alegeri credibile.

Cu deosebită considerație,

Pentru Uniunea Europeană

---

| 17.2.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 43/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 43/33

---

DECIZIA COMISIEI

din 10 februarie 2011

de modificare a Deciziei 2007/756/CE de adoptare a unei specificații comune a registrului național al vehiculelor

[notificată cu numărul C(2011) 665]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/107/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (1), în special articolul 33,

întrucât:

| (1) | În secțiunea 2.2 din anexa la Decizia 2007/756/CE a Comisiei din 9 noiembrie 2007 de adoptare a unei specificații comune a registrului național al vehiculelor prevăzut la articolul 14 alineatele (4) și (5) din Directivele 96/48/CE și 2001/16/CE (2) se descrie modul de implementare a arhitecturii europene globale a registrelor naționale ale vehiculelor (RNV-uri) și se dispune actualizarea deciziei, dacă este cazul, în urma evaluării unui proiect-pilot derulat de Agenția Europeană a Căilor Ferate. În plus, se prevede luarea unei decizii în vederea conectării tuturor RNV-urilor la Registrul virtual central al vehiculelor (RVV). Agenția Europeană a Căilor Ferate a derulat și a evaluat proiectul-pilot. La 26 martie 2010, agenția a transmis Comisiei recomandarea ERA/REC/01-2010/INT prin care a propus actualizarea anexei la Decizia 2007/756/CE. Prin urmare, Decizia 2007/756/CE trebuie modificată. |
| --- | --- |

(1)

În secțiunea 2.2 din anexa la Decizia 2007/756/CE a Comisiei din 9 noiembrie 2007 de adoptare a unei specificații comune a registrului național al vehiculelor prevăzut la articolul 14 alineatele (4) și (5) din Directivele 96/48/CE și 2001/16/CE (2) se descrie modul de implementare a arhitecturii europene globale a registrelor naționale ale vehiculelor (RNV-uri) și se dispune actualizarea deciziei, dacă este cazul, în urma evaluării unui proiect-pilot derulat de Agenția Europeană a Căilor Ferate. În plus, se prevede luarea unei decizii în vederea conectării tuturor RNV-urilor la Registrul virtual central al vehiculelor (RVV). Agenția Europeană a Căilor Ferate a derulat și a evaluat proiectul-pilot. La 26 martie 2010, agenția a transmis Comisiei recomandarea ERA/REC/01-2010/INT prin care a propus actualizarea anexei la Decizia 2007/756/CE. Prin urmare, Decizia 2007/756/CE trebuie modificată.

| (2) | Articolul 33 alineatul (2) din Directiva 2008/57/CE prevede că RNV-ul trebuie să conțină, printre alte informații obligatorii, identificarea proprietarului vehiculului și a entității responsabile de întreținere. Prin urmare este necesară o perioadă de tranziție pentru adaptarea RNV-urilor nestandardizate astfel încât acestea să conțină câmpul 9.2 „Numărul de ordine în Registrul Comerțului” și pentru actualizarea informațiilor despre proprietar și despre entitatea responsabilă de întreținere în cazul vehiculelor înregistrate deja în RNV-uri. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 33 alineatul (2) din Directiva 2008/57/CE prevede că RNV-ul trebuie să conțină, printre alte informații obligatorii, identificarea proprietarului vehiculului și a entității responsabile de întreținere. Prin urmare este necesară o perioadă de tranziție pentru adaptarea RNV-urilor nestandardizate astfel încât acestea să conțină câmpul 9.2 „Numărul de ordine în Registrul Comerțului” și pentru actualizarea informațiilor despre proprietar și despre entitatea responsabilă de întreținere în cazul vehiculelor înregistrate deja în RNV-uri.

| (3) | Perioadele de tranziție pentru vehiculele existente descrise în secțiunea 4.3 din anexa la Decizia 2007/756/CE au expirat sau urmează să expire. Entitatea de înregistrare anterior responsabilă de înregistrarea vehiculelor ar fi trebuit să facă disponibile toate informațiile cerute, în conformitate cu un acord încheiat între aceasta și entitatea de înregistrare desemnată în conformitate cu articolul 4 din Decizia 2007/756/CE. Informațiile ar fi trebuit transferate până la 9 noiembrie 2008. Entitatea de înregistrare a fiecărui stat membru ar fi trebuit să introducă vehiculele utilizate în traficul internațional în propriul său RNV până la 9 noiembrie 2009. Entitatea de înregistrare a fiecărui stat membru ar fi trebuit să introducă vehiculele utilizate în traficul național în propriul său RNV până la 9 noiembrie 2010. |
| --- | --- |

(3)

Perioadele de tranziție pentru vehiculele existente descrise în secțiunea 4.3 din anexa la Decizia 2007/756/CE au expirat sau urmează să expire. Entitatea de înregistrare anterior responsabilă de înregistrarea vehiculelor ar fi trebuit să facă disponibile toate informațiile cerute, în conformitate cu un acord încheiat între aceasta și entitatea de înregistrare desemnată în conformitate cu articolul 4 din Decizia 2007/756/CE. Informațiile ar fi trebuit transferate până la 9 noiembrie 2008. Entitatea de înregistrare a fiecărui stat membru ar fi trebuit să introducă vehiculele utilizate în traficul internațional în propriul său RNV până la 9 noiembrie 2009. Entitatea de înregistrare a fiecărui stat membru ar fi trebuit să introducă vehiculele utilizate în traficul național în propriul său RNV până la 9 noiembrie 2010.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2008/57/CE, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2008/57/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia 2007/756/CE se înlocuiește cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

(1)   Agenția Europeană a Căilor Ferate adaptează fișierele de instalare și documentele care trebuie utilizate pentru crearea registrului național standard al vehiculelor (RNsV), a motorului de traducere și a registrului virtual al vehiculelor în vederea adăugării de informații pe autorizațiile de punere în funcțiune acordate în alte state membre (rubricile 2, 6, 12 și 13) până la 30 iunie 2011.

(2)   Agenția Europeană a Căilor Ferate publică un ghid cu privire la aplicarea arhitecturii europene globale a RNV-urilor până la 30 iunie 2011.

Articolul 3

(1)   Statele membre își adaptează propriile registre naționale ale vehiculelor pentru a include informații cu privire la autorizațiile de punere în funcțiune acordate în alte state membre (rubricile 2, 6, 12 și 13 specificate în anexă) și, în cazul în care utilizează un registru național nestandardizat al vehiculelor, pentru a include câmpul 9.2 „Numărul de ordine în Registrul Comerțului” specificat în anexă în conformitate cu fișierele de instalare menționate la articolul 2 până la 31 decembrie 2011.

(2)   Statele membre se asigură că, în cazul vehiculelor înregistrate înainte de intrarea în vigoare a prezentei decizii, înscrierea numărului de ordine din Registrul Comerțului al entității responsabile de întreținere în registrul național al vehiculelor se realizează până la 31 decembrie 2011.

Articolul 4

Statele membre se asigură că propriile registre naționale de înregistrare a vehiculelor sunt conectate la registrul virtual al vehiculelor până la 31 decembrie 2011.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 2011.

Pentru Comisie

Siim KALLAS

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 191, 18.7.2008, p. 1.

1

(2)  JO L 305, 23.11.2007, p. 30.

2

---

ANEXĂ

ANEXĂ

1.   DATE

Formatul datelor din registrul național al vehiculelor (denumit în continuare «RNV») este cel prezentat în continuare.

Numerotarea rubricilor urmează logica formularului de înregistrare standard propus în apendicele 4.

Pe lângă acestea, se pot adăuga câmpuri precum comentarii, identificarea vehiculelor care fac obiectul unei anchete (a se vedea secțiunea 3.4) etc.

| 1. | Numărul european al vehiculului | Obligatoriu |
| --- | --- | --- |
| Conținut | Cod de identificare numeric definit în anexa P la specificația tehnică de interoperabilitate (STI) privind «operarea și gestionarea traficului» (denumită în continuare «STI OPE») (1) | |
| Format | 1.1. | Numărul |

1.

Numărul european al vehiculului

Obligatoriu

Conținut

Cod de identificare numeric definit în anexa P la specificația tehnică de interoperabilitate (STI) privind «operarea și gestionarea traficului» (denumită în continuare «STI OPE») (1)

Format

1.1.

Numărul

12 cifre

| 1.2. | Numărul anterior (dacă este cazul, pentru un vehicul reînmatriculat) |
| --- | --- |

1.2.

Numărul anterior (dacă este cazul, pentru un vehicul reînmatriculat)

2.

Statul membru și autoritatea națională de siguranță (ANS)

Obligatoriu

Conținut

Identificarea statului membru în care vehiculul a fost înregistrat și a ANS care a autorizat punerea sa în funcțiune

Format

| 2.1. | Codul numeric al statului membru conform anexei P la STI OPE |
| --- | --- |

2.1.

Codul numeric al statului membru conform anexei P la STI OPE

Cod din 2 cifre

| 2.2. | Numele ANS |
| --- | --- |

2.2.

Numele ANS

Text

3.

Anul de fabricație

Obligatoriu

Conținut

Anul în care vehiculul a ieșit din fabrică

Format

| 3. | Anul de fabricație |
| --- | --- |

3.

Anul de fabricație

AAAA

4.

Referința CE

Obligatoriu (dacă este disponibilă)

Conținut

Trimiteri la declarația «CE» de verificare și la organismul emitent (solicitantul)

Format

| 4.1. | Data declarației |
| --- | --- |

4.1.

Data declarației

Dată

| 4.2. | Referința CE |
| --- | --- |

4.2.

Referința CE

Text

| 4.3. | Numele organismului emitent (solicitant) |
| --- | --- |

4.3.

Numele organismului emitent (solicitant)

Text

| 4.4. | Numărul de ordine în Registrul Comerțului |
| --- | --- |

4.4.

Numărul de ordine în Registrul Comerțului

Text

| 4.5. | Adresa organizației, strada și numărul |
| --- | --- |

4.5.

Adresa organizației, strada și numărul

Text

| 4.6. | Orașul |
| --- | --- |

4.6.

Orașul

Text

| 4.7. | Codul de țară |
| --- | --- |

4.7.

Codul de țară

ISO (a se vedea apendicele 2)

| 4.8. | Codul poștal |
| --- | --- |

4.8.

Codul poștal

Cod alfanumeric

5.

Trimitere la Registrul european al tipurilor autorizate de vehicule (ERATV)

Obligatoriu (2)

Conținut

Trimitere care permite extragerea datelor tehnice pertinente din ERATV (3). Trimiterea este obligatorie dacă tipul este definit în ERATV

Format

| 5. | Trimitere care permite extragerea datelor tehnice pertinente din ERATV |
| --- | --- |

5.

Trimitere care permite extragerea datelor tehnice pertinente din ERATV

Cod(uri) alfanumeric(e)

5bis

Seria

Facultativ

Conținut

Identificarea unei serii, dacă vehiculul face parte dintr-o serie

| 5bis | Seria |
| --- | --- |

5bis

Seria

Text

6.

Restricții

Obligatoriu

Conținut

Toate restricțiile privind utilizarea vehiculului

Format

| 6.1. | Restricții codificate
  (a se vedea apendicele 1) |
| --- | --- |

6.1.

Restricții codificate

(a se vedea apendicele 1)

Cod

| 6.2 | Restricții necodificate |
| --- | --- |

6.2

Restricții necodificate

Text

7.

Proprietarul

Obligatoriu

Conținut

Identificarea proprietarului vehiculului

Format

| 7.1. | Numele organizației |
| --- | --- |

7.1.

Numele organizației

Text

| 7.2. | Numărul de ordine în Registrul Comerțului |
| --- | --- |

7.2.

Numărul de ordine în Registrul Comerțului

Text

| 7.3. | Adresa organizației, strada și numărul |
| --- | --- |

7.3.

Adresa organizației, strada și numărul

Text

| 7.4. | Orașul |
| --- | --- |

7.4.

Orașul

Text

| 7.5. | Codul de țară |
| --- | --- |

7.5.

Codul de țară

ISO (a se vedea apendicele 2)

| 7.6. | Codul poștal |
| --- | --- |

7.6.

Codul poștal

Cod alfanumeric

8.

Deținătorul

Obligatoriu

Conținut

Identificarea deținătorului vehiculului

Format

| 8.1. | Numele organizației |
| --- | --- |

8.1.

Numele organizației

Text

| 8.2. | Numărul de ordine în Registrul Comerțului |
| --- | --- |

8.2.

Numărul de ordine în Registrul Comerțului

Text

| 8.3. | Adresa organizației, strada și numărul |
| --- | --- |

8.3.

Adresa organizației, strada și numărul

Text

| 8.4. | Orașul |
| --- | --- |

8.4.

Orașul

Text

| 8.5. | Codul de țară |
| --- | --- |

8.5.

Codul de țară

ISO (a se vedea apendicele 2)

| 8.6. | Codul poștal |
| --- | --- |

8.6.

Codul poștal

Cod alfanumeric

| 8.7. | MDV (dacă este disponibil) |
| --- | --- |

8.7.

MDV (dacă este disponibil)

Cod alfanumeric

9.

Entitatea responsabilă de întreținere

Obligatoriu

Conținut

Trimitere la entitatea responsabilă de întreținere

Format

| 9.1. | Entitatea responsabilă de întreținere |
| --- | --- |

9.1.

Entitatea responsabilă de întreținere

Text

| 9.2. | Numărul de ordine în Registrul Comerțului |
| --- | --- |

9.2.

Numărul de ordine în Registrul Comerțului

Text

| 9.3. | Adresa entității, strada și numărul |
| --- | --- |

9.3.

Adresa entității, strada și numărul

Text

| 9.4. | Orașul |
| --- | --- |

9.4.

Orașul

Text

| 9.5. | Codul de țară |
| --- | --- |

9.5.

Codul de țară

ISO

| 9.6. | Codul poștal |
| --- | --- |

9.6.

Codul poștal

Cod alfanumeric

| 9.7. | Adresa de e-mail |
| --- | --- |

9.7.

Adresa de e-mail

E-mail

10.

Retragerea

Obligatoriu, atunci când este cazul

Conținut

Data casării oficiale și/sau a unei alte modalități de eliminare și codul modului de retragere

Format

| 10.1. | Modalitatea de eliminare
  (a se vedea apendicele 3) |
| --- | --- |

10.1.

Modalitatea de eliminare

(a se vedea apendicele 3)

Cod din 2 cifre

| 10.2. | Data retragerii |
| --- | --- |

10.2.

Data retragerii

Dată

11.

Statele membre în care vehiculul este autorizat

Obligatoriu

Conținut

Lista statelor membre în care vehiculul este autorizat

Format

| 11. | Codul numeric al statului membru definit în anexa P.4 a STI OPE |
| --- | --- |

11.

Codul numeric al statului membru definit în anexa P.4 a STI OPE

Listă

12.

Numărul autorizației

Obligatoriu

Conținut

Numărul armonizat al autorizației de punere în funcțiune, generat de ANS

Format

| 12. | Numărul autorizației |
| --- | --- |

12.

Numărul autorizației

Pentru vehicule existente: text

Pentru vehicule noi: cod alfanumeric bazat pe NEI, a se vedea apendicele 2.

13.

Autorizația de punere în funcțiune

Obligatoriu

Conținut

Data autorizației de punere în funcțiune a vehiculului (4) și valabilitatea acesteia

Format

| 13.1. | Data autorizației |
| --- | --- |

13.1.

Data autorizației

Dată (AAAALLZZ)

| 13.2. | Autorizație valabilă până la (dacă se precizează) |
| --- | --- |

13.2.

Autorizație valabilă până la (dacă se precizează)

Dată (AAAALLZZ)

| 13.3. | Suspendarea autorizației |
| --- | --- |

13.3.

Suspendarea autorizației

Da/Nu

2.   ARHITECTURĂ

2.1.   Legături cu alte registre

Numeroase registre sunt pe cale de înființare, în parte ca o consecință a noului regim de reglementare european. Tabelul de mai jos ilustrează ce registre și baze de date ar putea avea legături cu RNV, odată create.

| Registru sau bază de date | Entitate responsabilă | Alte entități care au acces |
| --- | --- | --- |
| RNV
  (directiva privind interoperabilitatea) | Entitatea de înregistrare (EI) (5)/ANS | Alte ANS/EI/IF/AI/OA/OR/Deținătorul/Proprietarul/AEF/OTIF |
| ERATV
  (directiva privind interoperabilitatea) | AEF | Publice |
| BDRMR
  (STI & PEDS ATTM) | Deținătorul | IF/AI/ANS/AEF/Deținătorul/Ateliere |
| BDOVUI
  (STI & PEDS ATTM) | Încă nu s-a decis | IF/AI/ANS/AEF/Deținătorul/Ateliere/Utilizatorul |
| Registrul materialului rulant feroviar (6) (Convenția de la Cape Town) | Registratorul | Publice |
| Registrul OTIF
  (COTIF 99 – ATMF) | OTIF | Autoritățile competente/IF/AI/OA/OR/Deținătorul/Proprietarul/AEF/Secr. OTIF |

Registru sau bază de date

Entitate responsabilă

Alte entități care au acces

RNV

(directiva privind interoperabilitatea)

Entitatea de înregistrare (EI) (5)/ANS

Alte ANS/EI/IF/AI/OA/OR/Deținătorul/Proprietarul/AEF/OTIF

ERATV

(directiva privind interoperabilitatea)

AEF

Publice

BDRMR

(STI & PEDS ATTM)

Deținătorul

IF/AI/ANS/AEF/Deținătorul/Ateliere

BDOVUI

(STI & PEDS ATTM)

Încă nu s-a decis

IF/AI/ANS/AEF/Deținătorul/Ateliere/Utilizatorul

Registrul materialului rulant feroviar (6) (Convenția de la Cape Town)

Registratorul

Publice

Registrul OTIF

(COTIF 99 – ATMF)

OTIF

Autoritățile competente/IF/AI/OA/OR/Deținătorul/Proprietarul/AEF/Secr. OTIF

Implementarea RNV-ului nu poate aștepta ca toate registrele să fie gata. În consecință, specificația RNV-ului trebuie să permită crearea ulterioară a unei interfețe cu celelalte registre. În acest scop:

| — | ERATV: se face trimitere la acesta în RNV, prin indicarea tipului de vehicul. Cheia de legătură între cele două registre este rubrica nr. 5. |
| --- | --- |

—

ERATV: se face trimitere la acesta în RNV, prin indicarea tipului de vehicul. Cheia de legătură între cele două registre este rubrica nr. 5.

| — | BDRMR: aceasta cuprinde anumite rubrici «administrative» ale RNV. Specificat în cadrul PEDS al STI ATTM. PEDS trebuie să ia în considerare specificația RNV-ului. |
| --- | --- |

—

BDRMR: aceasta cuprinde anumite rubrici «administrative» ale RNV. Specificat în cadrul PEDS al STI ATTM. PEDS trebuie să ia în considerare specificația RNV-ului.

| — | BDOVUI: aceasta cuprinde date din BDRMR, precum și date de întreținere. Nu se prevede nicio legătură cu RNV. |
| --- | --- |

—

BDOVUI: aceasta cuprinde date din BDRMR, precum și date de întreținere. Nu se prevede nicio legătură cu RNV.

| — | RMDV: acest registru este gestionat de AEF și OTIF în colaborare (AEF pentru UE și OTIF pentru toate statele membre ale OTIF care nu sunt state membre ale UE). Deținătorul este înregistrat în RNV. STI OPE specifică alte registre centrale globale (precum coduri de tipuri de vehicule, coduri de interoperabilitate, coduri de țară etc.) care trebuie gestionate de un «organism central» rezultat din colaborarea dintre AEF și OTIF. |
| --- | --- |

—

RMDV: acest registru este gestionat de AEF și OTIF în colaborare (AEF pentru UE și OTIF pentru toate statele membre ale OTIF care nu sunt state membre ale UE). Deținătorul este înregistrat în RNV. STI OPE specifică alte registre centrale globale (precum coduri de tipuri de vehicule, coduri de interoperabilitate, coduri de țară etc.) care trebuie gestionate de un «organism central» rezultat din colaborarea dintre AEF și OTIF.

| — | Registrul materialului rulant feroviar (Convenția de la Cape Town/Protocolul de la Luxemburg): acesta este un registru de informații financiare referitoare la echipamente mobile. Încă nu a fost creat. Există o legătură posibilă, deoarece registrul UNIDROIT trebuie să conțină informații privind numărul și proprietarul vehiculului. Cheia de legătură între cele două registre este primul NEV atribuit vehiculului. |
| --- | --- |

—

Registrul materialului rulant feroviar (Convenția de la Cape Town/Protocolul de la Luxemburg): acesta este un registru de informații financiare referitoare la echipamente mobile. Încă nu a fost creat. Există o legătură posibilă, deoarece registrul UNIDROIT trebuie să conțină informații privind numărul și proprietarul vehiculului. Cheia de legătură între cele două registre este primul NEV atribuit vehiculului.

| — | Registrele OTIF: Registrele OTIF sunt în curs de creare luându-se în considerare registrele vehiculelor din UE. |
| --- | --- |

—

Registrele OTIF: Registrele OTIF sunt în curs de creare luându-se în considerare registrele vehiculelor din UE.

Arhitectura întregului sistem, precum și legăturile dintre RNV și celelalte registre, vor fi definite astfel încât să permită extragerea informațiilor solicitate atunci când este nevoie.

2.2.   Arhitectura europeană globală a RNV-urilor

Registrele RNV vor fi implementate prin intermediul unei soluții descentralizate. Obiectivul constă în implementarea unui motor de căutare a datelor distribuite, prin folosirea unei aplicații software comune, pentru a permite utilizatorilor să extragă date din toate registrele locale (RL) din statele membre.

Datele din RNV sunt stocate la nivel național și vor fi accesibile prin utilizarea unei aplicații web (cu o adresă de Internet proprie).

Registrul virtual centralizat european al vehiculelor (RVCEV) va fi format din două subsisteme:

| — | Registrul virtual al vehiculelor (RVV), care este motorul de căutare central în AEF; |
| --- | --- |

—

Registrul virtual al vehiculelor (RVV), care este motorul de căutare central în AEF;

| — | Registrele naționale ale vehiculelor (RNV), și anume RL din statele membre. Statele membre pot utiliza RNV-ul standard (RNsV) creat de agenție sau își pot crea propriile aplicații în conformitate cu prezenta specificație. În cel de-al doilea caz, statele membre vor utiliza pentru comunicarea RNV cu RVV un motor de traducere (MT) creat de agenție. |
| --- | --- |

—

Registrele naționale ale vehiculelor (RNV), și anume RL din statele membre. Statele membre pot utiliza RNV-ul standard (RNsV) creat de agenție sau își pot crea propriile aplicații în conformitate cu prezenta specificație. În cel de-al doilea caz, statele membre vor utiliza pentru comunicarea RNV cu RVV un motor de traducere (MT) creat de agenție.

Figura 1

Arhitectura RVCEV

Image

Această arhitectură se bazează pe două subsisteme complementare pentru a permite realizarea de căutări folosind datele stocate la nivel local în toate statele membre. Ea va permite:

| — | crearea de registre informatizate la nivel național și deschiderea acestora la consultarea încrucișată; |
| --- | --- |

—

crearea de registre informatizate la nivel național și deschiderea acestora la consultarea încrucișată;

| — | înlocuirea registrelor pe suport de hârtie cu registre informatizate, pentru a permite statelor membre să gestioneze și să schimbe informații cu alte state membre; |
| --- | --- |

—

înlocuirea registrelor pe suport de hârtie cu registre informatizate, pentru a permite statelor membre să gestioneze și să schimbe informații cu alte state membre;

| — | stabilirea de conexiuni între RNV-uri și RVV prin folosirea unor standarde și a unei terminologii comune. |
| --- | --- |

—

stabilirea de conexiuni între RNV-uri și RVV prin folosirea unor standarde și a unei terminologii comune.

Principiile fundamentale ale acestei arhitecturi sunt următoarele:

| — | toate RNV-urile vor face parte integrantă din sistemul informatizat în rețea; |
| --- | --- |

—

toate RNV-urile vor face parte integrantă din sistemul informatizat în rețea;

| — | toate statele membre vor vizualiza datele comune în momentul accesării sistemului; |
| --- | --- |

—

toate statele membre vor vizualiza datele comune în momentul accesării sistemului;

| — | înregistrarea dublă a datelor și posibilele erori aferente vor fi evitate odată ce RVV-ul va fi operațional; |
| --- | --- |

—

înregistrarea dublă a datelor și posibilele erori aferente vor fi evitate odată ce RVV-ul va fi operațional;

| — | date actualizate. |
| --- | --- |

—

date actualizate.

Agenția va pune la dispoziția EI următoarele fișiere de instalare și documente care trebuie utilizate pentru crearea RNsV și a MT și pentru conectarea acestora la RVV-ul central:

| — | fișiere de instalare:






  — | sNVR_Installation_Files (pentru RNsV); |
| --- | --- | --- |

—

fișiere de instalare:

—

sNVR_Installation_Files (pentru RNsV);

| — | TE_Installation_Files (pentru MT); |
| --- | --- |

—

TE_Installation_Files (pentru MT);

| — | documente:






  — | Administrator_Guide_sNVR (ghidul administratorului pentru RNsV); |
| --- | --- | --- |

—

documente:

—

Administrator_Guide_sNVR (ghidul administratorului pentru RNsV);

| — | CSV_export; |
| --- | --- |

—

CSV_export;

| — | CSV_import; |
| --- | --- |

—

CSV_import;

| — | sNVR_Deployment_Guide (ghidul de implementare a RNsV); |
| --- | --- |

—

sNVR_Deployment_Guide (ghidul de implementare a RNsV);

| — | User_Guide_sNVR (ghidul utilizatorului RNsV); |
| --- | --- |

—

User_Guide_sNVR (ghidul utilizatorului RNsV);

| — | NVR-TE_Deployment_Guide (ghidul de implementare a motorului de traducere); |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Deployment_Guide (ghidul de implementare a motorului de traducere);

| — | NVR-TE_Integration_Guide (ghidul de integrare a motorului de traducere); |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Integration_Guide (ghidul de integrare a motorului de traducere);

| — | User_Guide_VVR (ghidul utilizatorului RVV). |
| --- | --- |

—

User_Guide_VVR (ghidul utilizatorului RVV).

3.   MOD DE FUNCȚIONARE

3.1.   Utilizarea RNV-ului

RNV-ul se utilizează în următoarele scopuri:

| — | înregistrarea autorizării; |
| --- | --- |

—

înregistrarea autorizării;

| — | înregistrarea NEV-ului atribuit vehiculelor; |
| --- | --- |

—

înregistrarea NEV-ului atribuit vehiculelor;

| — | căutarea de informații succinte, la nivel european despre un anumit vehicul; |
| --- | --- |

—

căutarea de informații succinte, la nivel european despre un anumit vehicul;

| — | urmărirea aspectelor juridice precum obligațiile și informațiile juridice; |
| --- | --- |

—

urmărirea aspectelor juridice precum obligațiile și informațiile juridice;

| — | extragerea de informații pentru inspecții, în principal referitoare la siguranță și întreținere; |
| --- | --- |

—

extragerea de informații pentru inspecții, în principal referitoare la siguranță și întreținere;

| — | facilitarea contactului cu proprietarul și deținătorul; |
| --- | --- |

—

facilitarea contactului cu proprietarul și deținătorul;

| — | verificarea încrucișată a anumitor cerințe de siguranță înainte de eliberarea certificatelor de siguranță; |
| --- | --- |

—

verificarea încrucișată a anumitor cerințe de siguranță înainte de eliberarea certificatelor de siguranță;

| — | urmărirea unui anumit vehicul. |
| --- | --- |

—

urmărirea unui anumit vehicul.

3.2.   Formulare de cerere

3.2.1.   Cererea de înregistrare

Formularul care trebuie folosit se regăsește în apendicele 4.

Entitatea care solicită înregistrarea unui vehicul bifează căsuța intitulată «Înregistrare nouă». Apoi completează prima parte a formularului cu toate informațiile necesare, de la rubrica 2 la rubricile 9 și 11, după care transmite cererea la:

| — | EI a statului membru în care se solicită înregistrarea vehiculului; |
| --- | --- |

—

EI a statului membru în care se solicită înregistrarea vehiculului;

| — | EI a primului stat membru în care solicitantul intenționează să utilizeze vehiculul, în cazul vehiculelor care provin dintr-o țară terță. |
| --- | --- |

—

EI a primului stat membru în care solicitantul intenționează să utilizeze vehiculul, în cazul vehiculelor care provin dintr-o țară terță.

3.2.2.   Înregistrarea unui vehicul și eliberarea unui număr european al vehiculului

În cazul unei prime înregistrări, EI vizată eliberează numărul european al vehiculului.

Se poate folosi un formular de înregistrare separat pentru fiecare vehicul sau un singur formular pentru un grup de vehicule din aceeași serie sau comandă, la care se anexează o listă a numerelor vehiculelor.

EI trebuie să ia măsurile necesare pentru a garanta exactitatea datelor pe care le introduce în RNV. În acest scop, EI poate solicita informații de la alte entități de înregistrare, în special atunci când entitatea care solicită înregistrarea într-un stat membru nu este stabilită în respectivul stat membru.

3.2.3.   Modificarea uneia sau a mai multor date de înregistrare

Entitatea care solicită o modificare a uneia sau mai multor date de înregistrare referitoare la vehiculul său:

| — | bifează căsuța «Modificare»; |
| --- | --- |

—

bifează căsuța «Modificare»;

| — | completează NEV-ul actual (rubrica nr. 0); |
| --- | --- |

—

completează NEV-ul actual (rubrica nr. 0);

| — | bifează căsuța (căsuțele) din fața rubricii (rubricilor) modificate; |
| --- | --- |

—

bifează căsuța (căsuțele) din fața rubricii (rubricilor) modificate;

| — | indică noul conținut al rubricii (rubricilor) modificate, apoi transmite formularul entităților de înregistrare ale tuturor statelor membre în care este înregistrat vehiculul. |
| --- | --- |

—

indică noul conținut al rubricii (rubricilor) modificate, apoi transmite formularul entităților de înregistrare ale tuturor statelor membre în care este înregistrat vehiculul.

Utilizarea formularului standard ar putea să nu fie suficientă în anumite cazuri. Prin urmare, dacă este cazul, EI vizată poate prezenta documente suplimentare fie pe suport de hârtie, fie în format electronic.

Cu excepția cazului în care se precizează altceva în documentele de înregistrare, se consideră că deținătorul vehiculului este «titularul înregistrării» în sensul articolului 33 alineatul (3) din Directiva 2008/57/CE.

În cazul în care se schimbă deținătorul, deținătorului înregistrat în prezent îi revine responsabilitatea de a informa entitatea de înregistrare în acest sens, iar aceasta trebuie să notifice modificarea înregistrării noului deținător. Fostul deținător este șters din RNV și eliberat de responsabilitățile sale numai în momentul în care noul deținător a confirmat că acceptă statutul de deținător. În cazul în care la data radierii deținătorului înregistrat în prezent statutul de deținător nu a fost acceptat de niciun deținător nou, înregistrarea vehiculului se suspendă.

În cazurile în care, în conformitate cu STI OPE, vehiculului trebuie să i se atribuie un nou NEV din cauza modificărilor tehnice, titularul înregistrării trebuie să informeze EI a statului membru în care este înregistrat vehiculul cu privire la aceste modificări și, dacă este cazul, la noua autorizație de punere în funcțiune. EI în cauză atribuie vehiculului un nou NEV.

3.2.4.   Retragerea înregistrării

Entitatea care solicită retragerea înregistrării bifează căsuța intitulată «Retragere». Apoi completează rubrica nr. 10 și transmite formularul entităților de înregistrare ale tuturor statelor membre în care este înregistrat vehiculul.

Entitatea de înregistrare realizează înregistrarea retragerii completând data retragerii și confirmând această retragere entității în cauză.

3.2.5.   Autorizație în mai multe state membre

| 1. | Atunci când un vehicul care este prevăzut cu post de conducere și care este deja autorizat și înregistrat într-un stat membru este autorizat într-un alt stat membru, el trebuie înregistrat în RNV-ul acestui ultim stat membru. În această situație însă, trebuie înregistrate numai datele de la rubricile 1, 2, 6, 11, 12 și 13 și, după caz, datele din câmpurile adăugate în RNV de acest ultim stat membru, deoarece numai aceste date îl privesc pe acesta.
  Această dispoziție este aplicabilă atât timp cât RVV-ul și legăturile cu toate RNV-urile pertinente nu sunt complet operaționale, iar, în această perioadă, entitățile de înregistrare în cauză vor face schimb de informații pentru a garanta concordanța datelor referitoare la același vehicul. |
| --- | --- |

1.

Atunci când un vehicul care este prevăzut cu post de conducere și care este deja autorizat și înregistrat într-un stat membru este autorizat într-un alt stat membru, el trebuie înregistrat în RNV-ul acestui ultim stat membru. În această situație însă, trebuie înregistrate numai datele de la rubricile 1, 2, 6, 11, 12 și 13 și, după caz, datele din câmpurile adăugate în RNV de acest ultim stat membru, deoarece numai aceste date îl privesc pe acesta.

Această dispoziție este aplicabilă atât timp cât RVV-ul și legăturile cu toate RNV-urile pertinente nu sunt complet operaționale, iar, în această perioadă, entitățile de înregistrare în cauză vor face schimb de informații pentru a garanta concordanța datelor referitoare la același vehicul.

| 2. | Vehiculele care nu sunt prevăzute cu post de conducere, precum vagoanele de marfă, vagoanele de călători și anumite vehicule speciale, se înregistrează numai în RNV-ul statului membru în care sunt puse în funcțiune pentru prima dată. |
| --- | --- |

2.

Vehiculele care nu sunt prevăzute cu post de conducere, precum vagoanele de marfă, vagoanele de călători și anumite vehicule speciale, se înregistrează numai în RNV-ul statului membru în care sunt puse în funcțiune pentru prima dată.

| 3. | În cazul oricărui vehicul, RNV-ul în care este înregistrat pentru prima dată conține datele de la rubricile 2, 6, 12 și 13 pentru fiecare stat membru în care respectivului vehicul i s-a acordat o autorizație de punere în funcțiune. |
| --- | --- |

3.

În cazul oricărui vehicul, RNV-ul în care este înregistrat pentru prima dată conține datele de la rubricile 2, 6, 12 și 13 pentru fiecare stat membru în care respectivului vehicul i s-a acordat o autorizație de punere în funcțiune.

3.3.   Drepturi de acces

Drepturile de acces la datele unui RNV dintr-un anumit stat membru «XX» sunt enumerate în tabelul de mai jos, în care codurile de acces sunt definite după cum urmează:

| Cod de acces | Tip de acces |
| --- | --- |
| 0. | Acces interzis |
| 1. | Consultare limitată (conform condițiilor din coloana «Drepturi de consultare») |
| 2. | Consultare nelimitată |
| 3. | Consultare și actualizare limitată |
| 4. | Consultare și actualizare nelimitată |

Cod de acces

Tip de acces

0.

Acces interzis

1.

Consultare limitată (conform condițiilor din coloana «Drepturi de consultare»)

2.

Consultare nelimitată

3.

Consultare și actualizare limitată

4.

Consultare și actualizare nelimitată

| Entitate | Definiție | Drepturi de consultare | Drepturi de actualizare | Rubrica nr. 7 | Toate celelalte rubrici |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EI/ANS «XX» | EI/ANS din statul membru «XX» | Toate datele | Toate datele | 4 | 4 |
| Alte ANS/EI | Alte ANS și/sau alte EI | Toate datele | Niciunul | 2 | 2 |
| AEF | Agenția Europeană a Căilor Ferate | Toate datele | Niciunul | 2 | 2 |
| Deținători | Deținătorul vehiculului | Toate datele referitoare la vehiculele pe care le deține | Niciunul | 1 | 1 |
| Administratori de parcuri | Administrator de vehicule desemnat de deținător | Vehicule pentru care au fost desemnați administratori de către deținători | Niciunul | 1 | 1 |
| Proprietari | Proprietarul vehiculului | Toate datele referitoare la vehiculele pe care le are în proprietate | Niciunul | 1 | 1 |
| IF | Operator feroviar | Toate datele care au la bază numărul vehiculului | Niciunul | 0 | 1 |
| AI | Administrator de infrastructură | Toate datele care au la bază numărul vehiculului | Niciunul | 0 | 1 |
| OA și OR | Organisme de verificare și audit notificate de statele membre | Toate datele referitoare la vehiculele care fac obiectul unei verificări sau al unui audit | Niciunul | 2 | 2 |
| Alți utilizatori legitimi | Toți utilizatorii ocazionali recunoscuți de către ANS sau AEF | A se defini după caz; durata ar putea fi limitată | Niciunul | 0 | 1 |

Entitate

Definiție

Drepturi de consultare

Drepturi de actualizare

Rubrica nr. 7

Toate celelalte rubrici

EI/ANS «XX»

EI/ANS din statul membru «XX»

Toate datele

Toate datele

4

4

Alte ANS/EI

Alte ANS și/sau alte EI

Toate datele

Niciunul

2

2

AEF

Agenția Europeană a Căilor Ferate

Toate datele

Niciunul

2

2

Deținători

Deținătorul vehiculului

Toate datele referitoare la vehiculele pe care le deține

Niciunul

1

1

Administratori de parcuri

Administrator de vehicule desemnat de deținător

Vehicule pentru care au fost desemnați administratori de către deținători

Niciunul

1

1

Proprietari

Proprietarul vehiculului

Toate datele referitoare la vehiculele pe care le are în proprietate

Niciunul

1

1

IF

Operator feroviar

Toate datele care au la bază numărul vehiculului

Niciunul

0

1

AI

Administrator de infrastructură

Toate datele care au la bază numărul vehiculului

Niciunul

0

1

OA și OR

Organisme de verificare și audit notificate de statele membre

Toate datele referitoare la vehiculele care fac obiectul unei verificări sau al unui audit

Niciunul

2

2

Alți utilizatori legitimi

Toți utilizatorii ocazionali recunoscuți de către ANS sau AEF

A se defini după caz; durata ar putea fi limitată

Niciunul

0

1

3.4.   Arhive istorice

Toate datele din RNV trebuie păstrate timp de zece ani de la data retragerii înregistrării unui vehicul. Datele trebuie să fie disponibile online cel puțin în primii trei ani. După trei ani, datele pot fi păstrate fie în format electronic, fie pe suport de hârtie, fie în orice alt sistem de arhivare. În cazul în care, în orice moment din această perioadă de zece ani, se deschide o anchetă cu privire la unul sau mai multe vehicule, datele referitoare la respectivele vehicule trebuie păstrate după expirarea perioadei de zece ani, dacă se solicită acest lucru.

După retragerea înregistrării unui vehicul, se interzice atribuirea oricăruia dintre numerele de înregistrare ale respectivului vehicul oricărui alt vehicul timp de 100 de ani de la data retragerii.

Orice modificare în RNV trebuie înregistrată. Pentru gestionarea modificărilor aduse înregistrărilor arhivate se poate recurge la soluții informatice.

4.   VEHICULE EXISTENTE

4.1.   Date cuprinse

Cele 13 rubrici vizate sunt enumerate în continuare, indicându-se care dintre ele sunt obligatorii și care nu.

4.1.1.   Rubrica nr. 1 – Numărul european al vehiculului (obligatorie)

(a)   Vehicule care au deja un număr din 12 cifre

Țări în care există un cod de țară unic:

Aceste vehicule trebuie să își păstreze numărul actual. Numărul din 12 cifre trebuie înregistrat ca atare, fără nicio modificare.

Țări în care există și un cod de țară principal, și un cod specific atribuit anterior:

| — | Germania, cu codul de țară principal 80 și cu codul specific 68 pentru AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn); |
| --- | --- |

—

Germania, cu codul de țară principal 80 și cu codul specific 68 pentru AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn);

| — | Elveția, cu codul de țară principal 85 și cu codul specific 63 pentru BLS (Bern–Lötschberg-Simplon Eisenbahn); |
| --- | --- |

—

Elveția, cu codul de țară principal 85 și cu codul specific 63 pentru BLS (Bern–Lötschberg-Simplon Eisenbahn);

| — | Italia, cu codul de țară principal 83 și cu codul specific 64 pentru FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio); |
| --- | --- |

—

Italia, cu codul de țară principal 83 și cu codul specific 64 pentru FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio);

| — | Ungaria, cu codul de țară principal 55 și cu codul specific 43 pentru GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn). |
| --- | --- |

—

Ungaria, cu codul de țară principal 55 și cu codul specific 43 pentru GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn).

Aceste vehicule trebuie să își păstreze numărul actual. Numărul din 12 cifre trebuie înregistrat ca atare, fără nicio modificare (7).

Sistemul informatic trebuie să considere că ambele coduri (codul de țară principal și codul specific) se referă la aceeași țară.

(b)   Vehicule fără număr din 12 cifre

Se aplică o procedură în două etape:

| — | În RNV se alocă un număr din 12 cifre (conform STI OPE) definit în funcție de caracteristicile vehiculului. Sistemul informatic trebuie să asocieze acest număr înregistrat cu numărul actual al vehiculului. |
| --- | --- |

—

În RNV se alocă un număr din 12 cifre (conform STI OPE) definit în funcție de caracteristicile vehiculului. Sistemul informatic trebuie să asocieze acest număr înregistrat cu numărul actual al vehiculului.

| — | În cazul vehiculelor utilizate în traficul internațional, cu excepția celor rezervate unor scopuri istorice: se aplică fizic numărul din 12 cifre chiar pe vehicul în termen de șase ani de la atribuirea în RNV. În cazul vehiculelor utilizate în traficul național, cu excepția celor rezervate unor scopuri istorice: aplicarea fizică a numărului din 12 cifre este voluntară. |
| --- | --- |

—

În cazul vehiculelor utilizate în traficul internațional, cu excepția celor rezervate unor scopuri istorice: se aplică fizic numărul din 12 cifre chiar pe vehicul în termen de șase ani de la atribuirea în RNV. În cazul vehiculelor utilizate în traficul național, cu excepția celor rezervate unor scopuri istorice: aplicarea fizică a numărului din 12 cifre este voluntară.

4.1.2.   Rubrica nr. 2 – Statul membru și ANS (obligatorie)

Rubrica «Statul membru» trebuie să indice întotdeauna statul membru în al cărui RNV este înregistrat vehiculul. În cazul vehiculelor din țări terțe, această rubrică indică primul stat membru care a autorizat punerea în funcțiune a vehiculului în rețeaua feroviară a Uniunii Europene. Rubrica «ANS» indică entitatea care a eliberat autorizația de punere în funcțiune a vehiculului.

4.1.3.   Rubrica nr. 3 – Anul de fabricație

Atunci când nu se cunoaște cu exactitate anul de fabricație trebuie să se introducă un an aproximativ.

4.1.4.   Rubrica nr. 4 – Referința CE

În mod normal, nu există o astfel de referință pentru vehiculele existente cu excepția câtorva materiale rulante de mare viteză. Se înregistrează numai dacă este disponibilă.

4.1.5.   Rubrica nr. 5 – Trimitere la ERATV

Se înregistrează numai dacă este disponibilă.

Până la înființarea ERATV, se poate face trimitere la registrul materialului rulant (articolul 22a din Directiva 96/48/CE a Consiliului (8) și articolul 24 din Directiva 2001/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9)).

4.1.6.   Rubrica nr. 6 – Restricții

Se înregistrează numai dacă există.

4.1.7.   Rubrica nr. 7 – Proprietarul (obligatorie)

Obligatoriu și, în mod normal, disponibil.

4.1.8.   Rubrica nr. 8 – Deținătorul (obligatorie)

Obligatoriu și, în mod normal, disponibil. Dacă deținătorul dispune de MDV (codul unic indicat în registrul MDV), acesta trebuie introdus.

4.1.9.   Rubrica nr. 9 – Entitatea responsabilă de întreținere (obligatorie)

Această rubrică este obligatorie.

4.1.10.   Rubrica nr. 10 – Retragerea

Aplicabilă după caz.

4.1.11.   Rubrica nr. 11 – statele membre în care vehiculul este autorizat

În mod normal, vagoanele RIV, vagoanele RIC și vehiculele care fac obiectul unor acorduri bilaterale sau multilaterale sunt înregistrate ca atare. Dacă sunt disponibile, aceste informații trebuie înregistrate în mod corespunzător.

4.1.12.   Rubrica nr. 12 – Numărul autorizației

Se înregistrează numai dacă este disponibil.

4.1.13.   Rubrica nr. 13 – Punerea în funcțiune (obligatorie)

Atunci când nu se cunoaște cu exactitate data punerii în funcțiune, trebuie să se introducă un an aproximativ.

4.2.   Procedură

Entitatea anterior responsabilă de înregistrarea vehiculului trebuie să pună toate informațiile la dispoziția ANS sau a EI a țării în care este stabilită.

Vagoanele de marfă și vagoanele de călători existente nu trebuie înregistrate decât în RNV-ul statului membru în care s-a aflat entitatea de înregistrare anterioară.

Dacă un vehicul existent a fost autorizat în mai multe state membre, EI care înregistrează respectivul vehicul transmite datele pertinente entităților de înregistrare din celelalte state membre vizate.

ANS sau EI introduce informațiile în RNV-ul său.

NSA sau EI informează toate părțile interesate în momentul în care transferul de informații s-a încheiat. Trebuie informate cel puțin următoarele entități:

| — | entitatea care a fost anterior responsabilă de înregistrarea vehiculului; |
| --- | --- |

—

entitatea care a fost anterior responsabilă de înregistrarea vehiculului;

| — | deținătorul; |
| --- | --- |

—

deținătorul;

| — | AEF. |
| --- | --- |

—

AEF.

Apendicele 1

CODIFICAREA RESTRICȚIILOR

1.   PRINCIPII

Restricțiile (caracteristicile tehnice) deja înregistrate în alte registre la care ANS-urile au acces nu trebuie să fie reluate în RNV.

Acceptarea în traficul transfrontalier se bazează pe:

| — | informațiile codificate în numărul vehiculului; |
| --- | --- |

—

informațiile codificate în numărul vehiculului;

| — | codificarea alfabetică; și |
| --- | --- |

—

codificarea alfabetică; și

| — | marcajul vehiculului. |
| --- | --- |

—

marcajul vehiculului.

În consecință, nu este necesar ca astfel de informații să fie reluate în RNV.

2.   STRUCTURĂ

Codurile sunt structurate pe trei niveluri:

| — | nivelul 1: categorie de restricție; |
| --- | --- |

—

nivelul 1: categorie de restricție;

| — | nivelul 2: tip de restricție; |
| --- | --- |

—

nivelul 2: tip de restricție;

| — | nivelul 3: valoarea sau specificația. |
| --- | --- |

—

nivelul 3: valoarea sau specificația.

Codificarea restricțiilor

| Cat. | Tip | Valoare | Denumire |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | Restricție tehnică referitoare la construcție |
| | 1 | Numerică (3) | Rază minimă de curbură în metri |
| | 2 | — | Restricții privind circuitul de cale |
| | 3 | Numerică (3) | Restricții de viteză în km/h (marcate pe vagoane, dar nu și pe locomotive) |
| 2 | | | Restricție geografică |
| | 1 | Alfanumerică (3) | Ecartament cinematic (codificare STI WAG anexa C) |
| | 2 | Listă codificată | Ecartamentul osiei montate |
| | | 1 | Ecartament variabil 1435/1520 |
| | | 2 | Ecartament variabil 1435/1668 |
| | 3 | — | Fără CCS la bord |
| | 4 | — | SMTFE A la bord |
| | 5 | Numerică (3) | Sistem B la bord (10) |
| 3 | | | Restricții legate de mediu |
| | 1 | Listă codificată | Zona climatică EN50125/1999 |
| | | 1 | T1 |
| | | 2 | T2 |
| | | 3 | T3 |
| 4 | | | Restricții de utilizare stipulate în certificatul de autorizare |
| | 1 | — | În funcție de timp |
| | 2 | — | În funcție de condiții (distanța parcursă, uzură etc.) |

Cat.

Tip

Valoare

Denumire

1

Restricție tehnică referitoare la construcție

1

Numerică (3)

Rază minimă de curbură în metri

2

—

Restricții privind circuitul de cale

3

Numerică (3)

Restricții de viteză în km/h (marcate pe vagoane, dar nu și pe locomotive)

2

Restricție geografică

1

Alfanumerică (3)

Ecartament cinematic (codificare STI WAG anexa C)

2

Listă codificată

Ecartamentul osiei montate

1

Ecartament variabil 1435/1520

2

Ecartament variabil 1435/1668

3

—

Fără CCS la bord

4

—

SMTFE A la bord

5

Numerică (3)

Sistem B la bord (10)

3

Restricții legate de mediu

1

Listă codificată

Zona climatică EN50125/1999

1

T1

2

T2

3

T3

4

Restricții de utilizare stipulate în certificatul de autorizare

1

—

În funcție de timp

2

—

În funcție de condiții (distanța parcursă, uzură etc.)

Apendicele 2

STRUCTURA ȘI CONȚINUTUL NEI

Codul pentru sistemul armonizat de numerotare, numit număr european de identificare (NEI), pentru certificatele de siguranță și alte documente

Exemplu:

| I | T | 5 | 1 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cod de țară
  (2 litere) | Tip de document
  (2 cifre) | An de eliberare
  (4 cifre) | Contor
  (4 cifre) |
| Câmpul 1 | Câmpul 2 | Câmpul 3 | Câmpul 4 |

I

T

5

1

2

0

0

6

0

0

0

5

Cod de țară

(2 litere)

Tip de document

(2 cifre)

An de eliberare

(4 cifre)

Contor

(4 cifre)

Câmpul 1

Câmpul 2

Câmpul 3

Câmpul 4

CÂMPUL 1 –   COD DE ȚARĂ (2 LITERE)

Codurile sunt cele publicate și actualizate oficial pe site-ul web al Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene, în Ghidul stilistic interinstituțional (http://publications.eu.int/code/en/en-5000600.htm).

| Stat | Cod |
| --- | --- |
| Austria | AT |
| Belgia | BE |
| Bulgaria | BG |
| Cipru | CY |
| Republica Cehă | CZ |
| Danemarca | DK |
| Estonia | EE |
| Finlanda | FI |
| Franța | FR |
| Germania | DE |
| Grecia | EL |
| Ungaria | HU |
| Islanda | IS |
| Irlanda | IE |
| Italia | IT |
| Letonia | LV |
| Liechtenstein | LI |
| Lituania | LT |
| Luxemburg | LU |
| Norvegia | NO |
| Malta | MT |
| Țările de Jos | NL |
| Polonia | PL |
| Portugalia | PT |
| România | RO |
| Slovacia | SK |
| Slovenia | SI |
| Spania | ES |
| Suedia | SE |
| Elveția | CH |
| Regatul Unit | UK |

Stat

Cod

Austria

AT

Belgia

BE

Bulgaria

BG

Cipru

CY

Republica Cehă

CZ

Danemarca

DK

Estonia

EE

Finlanda

FI

Franța

FR

Germania

DE

Grecia

EL

Ungaria

HU

Islanda

IS

Irlanda

IE

Italia

IT

Letonia

LV

Liechtenstein

LI

Lituania

LT

Luxemburg

LU

Norvegia

NO

Malta

MT

Țările de Jos

NL

Polonia

PL

Portugalia

PT

România

RO

Slovacia

SK

Slovenia

SI

Spania

ES

Suedia

SE

Elveția

CH

Regatul Unit

UK

Codul atribuit autorităților multinaționale de siguranță trebuie să fie compus în același fel. În momentul de față există o singură autoritate de acest tip: autoritatea de siguranță a tunelului de sub Canalul Mânecii. Trebuie să se utilizeze codul următor:

| Autoritate multinațională de siguranță | Cod |
| --- | --- |
| Comisia interguvernamentală a tunelului de sub Canalul Mânecii | CT |

Autoritate multinațională de siguranță

Cod

Comisia interguvernamentală a tunelului de sub Canalul Mânecii

CT

CÂMPUL 2 –   TIP DE DOCUMENT (NUMĂR DIN 2 CIFRE)

Utilizarea a două cifre permite identificarea tipului de document:

| — | prima cifră indică clasificarea generală a documentului; |
| --- | --- |

—

prima cifră indică clasificarea generală a documentului;

| — | a doua cifră specifică subtipul de document. |
| --- | --- |

—

a doua cifră specifică subtipul de document.

Acest sistem de numerotare poate fi extins dacă vor fi necesare și alte coduri. Lista propusă în continuare prezintă combinații cunoscute posibile de două cifre și combinații pentru autorizația de punere în funcțiune a vehiculelor:

| Combinație numerică pentru câmpul 2 | Tip de document | Subtip de document |
| --- | --- | --- |
| [0 1] | Licențe | Licențe pentru IF |
| [0 x] | Licențe | Altele |
| [1 1] | Certificat de siguranță | Partea A |
| [1 2] | Certificat de siguranță | Partea B |
| [1 x] | Rezervat | Rezervat |
| [2 1] | Autorizație de siguranță | |
| [2 2] | Rezervat | Rezervat |
| [2 x] | Rezervat | Rezervat |
| [3 x] | Rezervat, de exemplu întreținere a materialului rulant, a infrastructurii etc. | |
| [4 x] | Rezervat pentru organismele notificate | De exemplu diverse tipuri de organisme notificate |
| [5 1] și [5 5] (11) | Autorizație de punere în funcțiune | Vehicule de tractare |
| [5 2] și [5 6] (11) | Autorizație de punere în funcțiune | Vehicule de călători remorcate |
| [5 3] și [5 7] (11) | Autorizație de punere în funcțiune | Vagoane |
| [5 4] și [5 8] (11) | Autorizație de punere în funcțiune | Vehicule speciale |
| [5 9] (12) | Autorizație de tip de vehicul | |
| [6 0] | Autorizație de punere în funcțiune | Subsistemele «Infrastructură», «Energie» și «Control-comandă și semnalizare – ansamblu de cale» |
| [6 1] | Autorizație de punere în funcțiune | Subsistemul «Infrastructură» |
| [6 2] | Autorizație de punere în funcțiune | Subsistemul «Energie» |
| [6 3] | Autorizație de punere în funcțiune | Subsistemul «Control-comandă și semnalizare – ansamblu de cale» |
| [7 1] | Permis de conducere al mecanicului de locomotivă | Contor până la 9 999, inclusiv |
| [7 2] | Permis de conducere al mecanicului de locomotivă | Contor de la 10 000 până la 19 000 inclusiv |
| [7 3] | Permis de conducere al mecanicului de locomotivă | Contor de la 20 000 până la 29 000 inclusiv |
| [8 x] ... [9 x] | Rezervat (2 tipuri de documente) | Rezervat (10 subtipuri fiecare) |

Combinație numerică pentru câmpul 2

Tip de document

Subtip de document

[0 1]

Licențe

Licențe pentru IF

[0 x]

Licențe

Altele

[1 1]

Certificat de siguranță

Partea A

[1 2]

Certificat de siguranță

Partea B

[1 x]

Rezervat

Rezervat

[2 1]

Autorizație de siguranță

[2 2]

Rezervat

Rezervat

[2 x]

Rezervat

Rezervat

[3 x]

Rezervat, de exemplu întreținere a materialului rulant, a infrastructurii etc.

[4 x]

Rezervat pentru organismele notificate

De exemplu diverse tipuri de organisme notificate

[5 1] și [5 5] (11)

Autorizație de punere în funcțiune

Vehicule de tractare

[5 2] și [5 6] (11)

Autorizație de punere în funcțiune

Vehicule de călători remorcate

[5 3] și [5 7] (11)

Autorizație de punere în funcțiune

Vagoane

[5 4] și [5 8] (11)

Autorizație de punere în funcțiune

Vehicule speciale

[5 9] (12)

Autorizație de tip de vehicul

[6 0]

Autorizație de punere în funcțiune

Subsistemele «Infrastructură», «Energie» și «Control-comandă și semnalizare – ansamblu de cale»

[6 1]

Autorizație de punere în funcțiune

Subsistemul «Infrastructură»

[6 2]

Autorizație de punere în funcțiune

Subsistemul «Energie»

[6 3]

Autorizație de punere în funcțiune

Subsistemul «Control-comandă și semnalizare – ansamblu de cale»

[7 1]

Permis de conducere al mecanicului de locomotivă

Contor până la 9 999, inclusiv

[7 2]

Permis de conducere al mecanicului de locomotivă

Contor de la 10 000 până la 19 000 inclusiv

[7 3]

Permis de conducere al mecanicului de locomotivă

Contor de la 20 000 până la 29 000 inclusiv

[8 x] ... [9 x]

Rezervat (2 tipuri de documente)

Rezervat (10 subtipuri fiecare)

CÂMPUL 3 –   AN DE ELIBERARE (NUMĂR DIN 4 CIFRE)

Acest câmp indică anul (în formatul specificat aaaa, și anume 4 cifre) în care a fost eliberată autorizația.

CÂMPUL 4 –   CONTOR

Contorul este un număr progresiv care crește cu o unitate de fiecare dată când se eliberează un document, indiferent dacă este vorba despre o autorizație nouă, reînnoită sau actualizată/modificată. Chiar și în cazul revocării unui certificat sau al suspendării unei autorizații, numărul respectiv nu mai poate fi utilizat.

În fiecare an, contorul începe din nou de la zero.

Apendicele 3

CODIFICAREA RETRAGERILOR

| Cod | Mod de retragere | Descriere |
| --- | --- | --- |
| 00 | Niciunul | Înregistrarea vehiculului este valabilă. |
| 10 | Înregistrare suspendată
  Niciun motiv specificat | Înregistrarea vehiculului este suspendată fie la cererea proprietarului sau a deținătorului, fie printr-o decizie a ANS sau a EI. |
| 11 | Înregistrare suspendată | Vehiculul este destinat stocării în stare de funcționare ca rezervă inactivă sau strategică. |
| 20 | Înregistrare transferată | Se știe că vehiculul este reînregistrat cu un număr diferit sau de către un RNV diferit în vederea utilizării continue în întreaga rețea feroviară europeană sau pe o parte din aceasta. |
| 30 | Retragere
  Niciun motiv specificat | Înregistrarea vehiculului în vederea exploatării pe rețeaua feroviară europeană s-a încheiat și nu se știe să se fi realizat o nouă înregistrare. |
| 31 | Retragere | Vehiculul este destinat utilizării continue ca vehicul feroviar în afara rețelei feroviare europene. |
| 32 | Retragere | Vehiculul este destinat recuperării de componente/module/piese de schimb interoperabile importante sau unei reconstrucții majore. |
| 33 | Retragere | Vehiculul este destinat scoaterii din funcțiune și eliminării materialelor (inclusiv a pieselor de schimb importante) în vederea reciclării. |
| 34 | Retragere | Vehiculul este destinat să fie „material rulant istoric conservat” în vederea exploatării pe o rețea separată sau a expunerii statice, în afara rețelei feroviare europene. |

Cod

Mod de retragere

Descriere

00

Niciunul

Înregistrarea vehiculului este valabilă.

10

Înregistrare suspendată

Niciun motiv specificat

Înregistrarea vehiculului este suspendată fie la cererea proprietarului sau a deținătorului, fie printr-o decizie a ANS sau a EI.

11

Înregistrare suspendată

Vehiculul este destinat stocării în stare de funcționare ca rezervă inactivă sau strategică.

20

Înregistrare transferată

Se știe că vehiculul este reînregistrat cu un număr diferit sau de către un RNV diferit în vederea utilizării continue în întreaga rețea feroviară europeană sau pe o parte din aceasta.

30

Retragere

Niciun motiv specificat

Înregistrarea vehiculului în vederea exploatării pe rețeaua feroviară europeană s-a încheiat și nu se știe să se fi realizat o nouă înregistrare.

31

Retragere

Vehiculul este destinat utilizării continue ca vehicul feroviar în afara rețelei feroviare europene.

32

Retragere

Vehiculul este destinat recuperării de componente/module/piese de schimb interoperabile importante sau unei reconstrucții majore.

33

Retragere

Vehiculul este destinat scoaterii din funcțiune și eliminării materialelor (inclusiv a pieselor de schimb importante) în vederea reciclării.

34

Retragere

Vehiculul este destinat să fie „material rulant istoric conservat” în vederea exploatării pe o rețea separată sau a expunerii statice, în afara rețelei feroviare europene.

Utilizarea codurilor

| — | Dacă motivul retragerii nu este specificat, trebuie să se utilizeze codurile 10, 20 și 30 pentru a indica schimbarea statutului de înregistrare. |
| --- | --- |

—

Dacă motivul retragerii nu este specificat, trebuie să se utilizeze codurile 10, 20 și 30 pentru a indica schimbarea statutului de înregistrare.

| — | Dacă se cunoaște motivul retragerii, opțiunile disponibile în baza de date a RNV-ului sunt codurile 11, 31, 32, 33 și 34. Aceste coduri se bazează exclusiv pe informațiile furnizate EI de către deținător sau proprietar. |
| --- | --- |

—

Dacă se cunoaște motivul retragerii, opțiunile disponibile în baza de date a RNV-ului sunt codurile 11, 31, 32, 33 și 34. Aceste coduri se bazează exclusiv pe informațiile furnizate EI de către deținător sau proprietar.

Probleme de înregistrare

| — | Un vehicul al cărui număr de înregistrare este suspendat sau retras nu poate fi exploatat pe rețeaua feroviară europeană cu respectivul număr de înregistrare. |
| --- | --- |

—

Un vehicul al cărui număr de înregistrare este suspendat sau retras nu poate fi exploatat pe rețeaua feroviară europeană cu respectivul număr de înregistrare.

| — | Reactivarea unui număr de înregistrare după suspendare va necesita verificarea de către entitatea de înregistrare a condițiilor care au stat la baza suspendării. |
| --- | --- |

—

Reactivarea unui număr de înregistrare după suspendare va necesita verificarea de către entitatea de înregistrare a condițiilor care au stat la baza suspendării.

| — | Transferul numărului de înregistrare în temeiul condițiilor prevăzute la articolul 1b din Decizia 2006/920/CE a Comisiei (13) și la articolul 1b din Decizia 2008/231/CE a Comisiei (14), astfel cum au fost modificate prin Decizia 2010/640/UE (15), constă într-o nouă înregistrare a vehiculului și în retragerea subsecventă a vechiului număr de înregistrare. |
| --- | --- |

—

Transferul numărului de înregistrare în temeiul condițiilor prevăzute la articolul 1b din Decizia 2006/920/CE a Comisiei (13) și la articolul 1b din Decizia 2008/231/CE a Comisiei (14), astfel cum au fost modificate prin Decizia 2010/640/UE (15), constă într-o nouă înregistrare a vehiculului și în retragerea subsecventă a vechiului număr de înregistrare.

Apendicele 4

FORMULARUL STANDARD PENTRU ÎNREGISTRARE

Image

Image

Image

Apendicele 5

GLOSAR

| Abreviere | Definiție |
| --- | --- |
| CCS | Sistem de comandă și control |
| CSI | Comunitatea Statelor Independente |
| COTIF | Convenția privind transporturile internaționale feroviare |
| CR | (Sistem) feroviar convențional |
| BD | Baza de date |
| CE | Comisia Europeană |
| RVCEV | Registrul virtual centralizat european al vehiculelor |
| NEI | Număr european de identificare |
| EN | Standard european (Euro Norm) |
| NEV | Numărul european al vehiculului |
| AEF | Agenția Europeană a Căilor Ferate, denumită și «agenția» |
| ERATV | Registrul european al tipurilor autorizate de vehicule |
| ERTMS | Sistemul european de management al traficului feroviar |
| UE | Uniunea Europeană |
| HS | (Sistem de) mare viteză |
| OA | Organ de anchetă |
| ISO | Organizația Internațională pentru Standardizare |
| AI | Administrator de infrastructură |
| INF | Infrastructură |
| TI | Tehnologia informației |
| RL | Registru local |
| ON | Organismul notificat |
| ANS | Autoritatea națională de siguranță |
| RNV | Registrul național al vehiculelor |
| (STI) OPE | (STI) Operarea și gestionarea traficului |
| OTIF | Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare |
| EI | Entitate de înregistrare, și anume organismul responsabil de păstrarea și actualizarea RNV-ului |
| OR | Organism de reglementare |
| RIC | Reglementările care guvernează utilizarea reciprocă a vagoanelor de călători și a furgoanelor în traficul internațional |
| RIV | Regulamentele privind utilizarea reciprocă a vagoanelor în traficul internațional |
| MR sau MRT | Material rulant |
| BDRMR (ATTM) | Baza de date de referință a materialului rulant (ATTM) |
| IF | Întreprindere feroviară |
| PEDS (ATTM) | Plan strategic european de desfășurare (ATTM) |
| (STI) ATTM | (STI) Aplicații telematice pentru transportul de marfă |
| STI | Specificații tehnice de interoperabilitate |
| MDV | Marcajul deținătorului vehiculului |
| RMDV | Registrul marcajelor deținătorilor de vehicule |
| RVV | Registrul virtual al vehiculelor |
| WAG (STI) | Vagon (STI vagoane) |
| BDOVUI (ATTM) | Baza de date operațională de vagoane și unități intermodale (ATTM) |

Abreviere

Definiție

CCS

Sistem de comandă și control

CSI

Comunitatea Statelor Independente

COTIF

Convenția privind transporturile internaționale feroviare

CR

(Sistem) feroviar convențional

BD

Baza de date

CE

Comisia Europeană

RVCEV

Registrul virtual centralizat european al vehiculelor

NEI

Număr european de identificare

EN

Standard european (Euro Norm)

NEV

Numărul european al vehiculului

AEF

Agenția Europeană a Căilor Ferate, denumită și «agenția»

ERATV

Registrul european al tipurilor autorizate de vehicule

ERTMS

Sistemul european de management al traficului feroviar

UE

Uniunea Europeană

HS

(Sistem de) mare viteză

OA

Organ de anchetă

ISO

Organizația Internațională pentru Standardizare

AI

Administrator de infrastructură

INF

Infrastructură

TI

Tehnologia informației

RL

Registru local

ON

Organismul notificat

ANS

Autoritatea națională de siguranță

RNV

Registrul național al vehiculelor

(STI) OPE

(STI) Operarea și gestionarea traficului

OTIF

Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare

EI

Entitate de înregistrare, și anume organismul responsabil de păstrarea și actualizarea RNV-ului

OR

Organism de reglementare

RIC

Reglementările care guvernează utilizarea reciprocă a vagoanelor de călători și a furgoanelor în traficul internațional

RIV

Regulamentele privind utilizarea reciprocă a vagoanelor în traficul internațional

MR sau MRT

Material rulant

BDRMR (ATTM)

Baza de date de referință a materialului rulant (ATTM)

IF

Întreprindere feroviară

PEDS (ATTM)

Plan strategic european de desfășurare (ATTM)

(STI) ATTM

(STI) Aplicații telematice pentru transportul de marfă

STI

Specificații tehnice de interoperabilitate

MDV

Marcajul deținătorului vehiculului

RMDV

Registrul marcajelor deținătorilor de vehicule

RVV

Registrul virtual al vehiculelor

WAG (STI)

Vagon (STI vagoane)

BDOVUI (ATTM)

Baza de date operațională de vagoane și unități intermodale (ATTM)

---

(1)  În temeiul Deciziilor 2006/920/CE și 2008/231/CE ale Comisiei, modificate prin Decizia 2009/107/CE, se folosește același sistem de numerotare atât pentru vehiculele de mare viteză, cât și pentru cele convenționale.

1

(2)  Pentru tipurile de vehicule autorizate în conformitate cu articolul 26 din Directiva 2008/57/CE.

2

(3)  Registrul prevăzut la articolul 34 din Directiva 2008/57/CE.

3

(4)  Autorizație eliberată în conformitate cu capitolul V din Directiva 2008/57/CE sau autorizație eliberată conform sistemelor de autorizare existente înainte de transpunerea Directivei 2008/57/CE.

4

(5)  Entitatea de înregistrare («E»I) este entitatea desemnată de fiecare stat membru, în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2008/57/CE, pentru a păstra și actualiza RNV-ul.

5

(6)  În conformitate cu prevederile Protocolului de la Luxemburg la Convenția privind garanțiile internaționale în materie de echipamente mobile referitor la aspectele specifice materialului feroviar rulant, semnat la Luxemburg, în data de 23 februarie 2007.

6

(7)  Cu toate acestea, toate vehiculele noi puse în funcțiune pentru AAE, BLS, FNME și GySEV/ROeEE trebuie să primească codul de țară standard.

7

(8)  JO L 235, 17.9.1996, p. 6.

8

(9)  JO L 110, 20.4.2001, p. 1.

9

(10)  Dacă vehiculul este echipat cu mai multe sisteme B, trebuie indicat câte un cod pentru fiecare sistem.

10

Codul numeric este compus din trei caractere, și anume:

| — | 1xx se folosește pentru un vehicul dotat cu un sistem de semnalare; |
| --- | --- |

—

1xx se folosește pentru un vehicul dotat cu un sistem de semnalare;

| — | 2xx se folosește pentru un vehicul dotat cu radio. |
| --- | --- |

—

2xx se folosește pentru un vehicul dotat cu radio.

Xx corespunde codificării numerice din anexa B la STI CCS.

(11)  Dacă cele 4 cifre rezervate pentru câmpul 4 «Contor» sunt utilizate în totalitate în cursul unui an, primele două cifre ale câmpului 2 se vor modifica respectiv de la:

11

| — | [5 1] la [5 5] pentru vehiculele de tractare; |
| --- | --- |

—

[5 1] la [5 5] pentru vehiculele de tractare;

| — | [5 2] la [5 6] pentru vehiculele de călători remorcate; |
| --- | --- |

—

[5 2] la [5 6] pentru vehiculele de călători remorcate;

| — | [5 3] la [5 7] pentru vagoane; |
| --- | --- |

—

[5 3] la [5 7] pentru vagoane;

| — | [5 4] la [5 8] pentru vehiculele speciale. |
| --- | --- |

—

[5 4] la [5 8] pentru vehiculele speciale.

(12)  Cifrele alocate în câmpul 4 sunt:

12

| — | de la 1 000 la 1 999 pentru vehiculele de tracțiune; |
| --- | --- |

—

de la 1 000 la 1 999 pentru vehiculele de tracțiune;

| — | de la 2 000 la 2 999 pentru vehiculele remorcate pentru transportul călătorilor; |
| --- | --- |

—

de la 2 000 la 2 999 pentru vehiculele remorcate pentru transportul călătorilor;

| — | de la 3 000 la 3 999 pentru vagoanele de cale ferată; |
| --- | --- |

—

de la 3 000 la 3 999 pentru vagoanele de cale ferată;

| — | de la 4 000 la 4 999 pentru vehicule speciale. |
| --- | --- |

—

de la 4 000 la 4 999 pentru vehicule speciale.

(13)  JO L 359, 18.12.2006, p. 1.

13

(14)  JO L 84, 26.3.2008, p. 1.

14

(15)  JO L 280, 26.10.2010, p. 29.

15

---