# Europeiska unionens L 70/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.070.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 70 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången17 mars 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.070.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 70

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången17 mars 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 257/2011 av den 16 mars 2011 om ändring av förordning (EG) nr 616/2007 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 258/2011 av den 16 mars 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 259/2011 av den 16 mars 2011 om ändring av förordning (EU) nr 642/2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn | 31 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 260/2011 av den 16 mars 2011 om ändring för hundrafyrtiosjätte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter | 33 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 261/2011 av den 16 mars 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 35 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 262/2011 av den 16 mars 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 37 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/162/EU |
| | * | Rådets beslut av den 14 mars 2011 om fastställande av den ståndpunkt som ska antas av Europeiska unionen vid det femte mötet i partskonferensen för Rotterdamkonventionen avseende ändringen av bilaga III till Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel | 39 |
| | | 2011/163/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 mars 2011 om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG
  [delgivet med nr K(2011) 1630]

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/164/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 mars 2011 om tillfällig saluföring av visst utsäde av Triticum aestivum som inte uppfyller kraven enligt rådets direktiv 66/402/EEG
  [delgivet med nr K(2011) 1634]

   (
  1
  ) | 47 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 257/2011 av den 16 mars 2011 om ändring av förordning (EG) nr 616/2007 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 258/2011 av den 16 mars 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina

5

*

Kommissionens förordning (EU) nr 259/2011 av den 16 mars 2011 om ändring av förordning (EU) nr 642/2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn

31

*

Kommissionens förordning (EU) nr 260/2011 av den 16 mars 2011 om ändring för hundrafyrtiosjätte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

33

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 261/2011 av den 16 mars 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

35

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 262/2011 av den 16 mars 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

37

BESLUT

2011/162/EU

*

Rådets beslut av den 14 mars 2011 om fastställande av den ståndpunkt som ska antas av Europeiska unionen vid det femte mötet i partskonferensen för Rotterdamkonventionen avseende ändringen av bilaga III till Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel

39

2011/163/EU

*

Kommissionens beslut av den 16 mars 2011 om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG
  [delgivet med nr K(2011) 1630]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 1630]

1

40

2011/164/EU

*

Kommissionens beslut av den 16 mars 2011 om tillfällig saluföring av visst utsäde av Triticum aestivum som inte uppfyller kraven enligt rådets direktiv 66/402/EEG
  [delgivet med nr K(2011) 1634]

   (
  1
  )

Triticum aestivum

[delgivet med nr K(2011) 1634]

1

47

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 329/09/KOL av den 15 juli 2009 om den norska stödordningen för alternativa förnybara uppvärmningskällor och elbesparande åtgärder i privata hushåll (Norge) | 49 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 329/09/KOL av den 15 juli 2009 om den norska stödordningen för alternativa förnybara uppvärmningskällor och elbesparande åtgärder i privata hushåll (Norge)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 257/2011

av den 16 mars 2011

om ändring av förordning (EG) nr 616/2007 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artiklarna 144.1 och 148 jämförda med artikel 4,

med beaktande av rådets beslut 2007/360/EG av den 29 maj 2007 om ingående av avtal i form av godkänt protokoll mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien och mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Thailand i enlighet med artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (GATT 1994) om ändring av medgivanden avseende fjäderfäkött (2), särskilt artikel 2, och

av följande skäl:

| (1) | Import till unionen bör förvaltas med hjälp av importlicenser enligt artikel 130.2 i förordning (EG) nr 1234/2007. För att undvika spekulation som snedvrider importflödena, är det lämpligt att förvalta de kvoter som öppnats genom kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 (3) under löpnummer 09.4215 och grupp 5 som tilldelats Thailand, genom att som ett första steg tilldela importrättigheter och utfärda importlicenser som ett andra steg i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (4). |
| --- | --- |

(1)

Import till unionen bör förvaltas med hjälp av importlicenser enligt artikel 130.2 i förordning (EG) nr 1234/2007. För att undvika spekulation som snedvrider importflödena, är det lämpligt att förvalta de kvoter som öppnats genom kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 (3) under löpnummer 09.4215 och grupp 5 som tilldelats Thailand, genom att som ett första steg tilldela importrättigheter och utfärda importlicenser som ett andra steg i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (4).

| (2) | När det gäller urval av sökande och fördelning av importerade volymer för kvotperioden i enlighet med artikel 1.1 i förordning (EG) nr 616/2007 bör man fastställa de nya villkoren för tilldelning av importrättigheter och utfärdande av efterföljande importlicenser för den kvot som ska fastställas. |
| --- | --- |

(2)

När det gäller urval av sökande och fördelning av importerade volymer för kvotperioden i enlighet med artikel 1.1 i förordning (EG) nr 616/2007 bör man fastställa de nya villkoren för tilldelning av importrättigheter och utfärdande av efterföljande importlicenser för den kvot som ska fastställas.

| (3) | För att undvika spekulationer och för att se till att importrättigheter tilldelas importörer som verkligen är det, är det nödvändigt att på lämplig nivå fastställa den historiska referenskvantiteten för importerat fjäderfäkött som villkor för tillämpningen för importrättigheter. |
| --- | --- |

(3)

För att undvika spekulationer och för att se till att importrättigheter tilldelas importörer som verkligen är det, är det nödvändigt att på lämplig nivå fastställa den historiska referenskvantiteten för importerat fjäderfäkött som villkor för tillämpningen för importrättigheter.

| (4) | Mot bakgrund av de nya villkoren för import av produkter med ursprung i Thailand, bör den säkerhet som gäller importrättigheter och licenser sättas på en nivå som ger lämplig förvaltning av tullkvoter och tillfredsställande tillgång till dem för aktörer. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av de nya villkoren för import av produkter med ursprung i Thailand, bör den säkerhet som gäller importrättigheter och licenser sättas på en nivå som ger lämplig förvaltning av tullkvoter och tillfredsställande tillgång till dem för aktörer.

| (5) | För att tvinga aktörerna att ansöka om importlicenser för alla beviljade importrättigheter bör det fastställas att denna skyldighet är ett primärt krav i den mening som avses i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (5). |
| --- | --- |

(5)

För att tvinga aktörerna att ansöka om importlicenser för alla beviljade importrättigheter bör det fastställas att denna skyldighet är ett primärt krav i den mening som avses i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 av den 22 juli 1985 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med säkerheter för jordbruksprodukter (5).

| (6) | Den rapporteringsperiod som fastställs i förordning (EG) nr 616/2007 för de nationella myndigheternas anmälan till kommissionen av de kvantiteter som omfattas av utfärdade licenser ligger relativt sent jämfört med utfärdandet av licenser. För att kvoten ska förvaltas på bästa sätt, bör rapporteringsperioden därför skjutas fram. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporteringsperiod som fastställs i förordning (EG) nr 616/2007 för de nationella myndigheternas anmälan till kommissionen av de kvantiteter som omfattas av utfärdade licenser ligger relativt sent jämfört med utfärdandet av licenser. För att kvoten ska förvaltas på bästa sätt, bör rapporteringsperioden därför skjutas fram.

| (7) | För att aktörerna och behöriga myndigheter ska få tid att vänja sig vid den nya förvaltningen av grupp 5, är det lämpligt att skjuta fram tidpunkten för inlämnande av ansökningar om importrättigheter från april 2011 till maj 2011 för den första delperiod som börjar den 1 juli 2011. |
| --- | --- |

(7)

För att aktörerna och behöriga myndigheter ska få tid att vänja sig vid den nya förvaltningen av grupp 5, är det lämpligt att skjuta fram tidpunkten för inlämnande av ansökningar om importrättigheter från april 2011 till maj 2011 för den första delperiod som börjar den 1 juli 2011.

| (8) | Förordning (EG) nr 616/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 616/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Eftersom nästa kvotperiod inleds den 1 juli 2011, bör den här förordningen gälla från och med den dagen. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom nästa kvotperiod inleds den 1 juli 2011, bör den här förordningen gälla från och med den dagen.

| (10) | Förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(10)

Förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 616/2007 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3 ska följande punkt läggas till:
  ”3.   De årliga kvantiteter som fastställs för grupp 5 ska förvaltas genom att det först tilldelas importrättigheter och sedan utfärdas importlicenser.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 3 ska följande punkt läggas till:

”3.   De årliga kvantiteter som fastställs för grupp 5 ska förvaltas genom att det först tilldelas importrättigheter och sedan utfärdas importlicenser.”

| 2. | Artiklarna 4, 5 och 6 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  1.   För tillämpningen av artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 när det gäller andra grupper än grupp 5 ska den som ansöker om en importlicens, då den första ansökan för en viss kvotperiod lämnas in, bevisa att sökanden under var och en av de två perioder som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 har importerat minst 50 ton av de produkter som omfattas av del XX i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (6) eller av beredningar enligt KN-nummer 0210 99 39.
  För tillämpningen av artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 när det gäller grupp 5 ska den som ansöker om en importrättighet, då den första ansökan för ett visst kvotår lämnas in, bevisa att sökanden under var och en av de två perioder som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 har importerat minst 250 ton av de produkter som omfattas av del XX i bilaga I till förordning (EG) nr 1234/2007 eller av beredningar enligt KN-nummer 0210 99 39.
  En licensansökan får inte avse mer än ett av de löpnummer som anges i bilaga I till denna förordning.
  2.   Genom undantag från artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 och första stycket i punkt 1 i denna artikel får den som ansöker om en importlicens, då den första ansökan för en viss kvotperiod lämnas in, också bevisa att sökanden under var och en av de båda perioder som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 har bearbetat minst 1 000 ton fjäderfäkött enligt KN-nummer 0207 eller 0210 till beredningar av fjäderfäkött enligt KN-nummer 1602 som omfattas av förordning (EG) nr 1234/2007, eller till homogeniserade beredningar enligt KN-nummer 1602 10 00 som inte innehåller något annat kött än fjäderfäkött.
  Vid tillämpningen av denna punkt ska med ’bearbetningsföretag’ avses varje företag som är momsregistrerat i den medlemsstat där det är etablerat och som styrker att det är verksamt med bearbetning genom något kommersiellt dokument som kan godtas av medlemsstaten i fråga.
  3.   Ett företag som bildats genom fusion av företag som var för sig har importerat referenskvantiteter får använda dessa referenskvantiteter som grund för sin ansökan.
  4.   I fråga om grupperna 3, 6 och 8 får dock, genom undantag från artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1301/2006, varje sökande lämna in fler än en ansökan om importlicenser för produkter i en och samma grupp om dessa har sitt ursprung i mer än ett land. Separata ansökningar för varje ursprungsland ska lämnas in samtidigt till den behöriga myndigheten i en medlemsstat. De ska betraktas som en enda ansökan när det gäller den maximikvantitet som avses i punkt 5 i denna artikel.
  5.   För andra grupper än 5, ska licensansökningar avse minst 100 ton och högst 10 % av den kvantitet som är tillgänglig för den berörda kvoten under den tillämpliga perioden eller delperioden.
  Dock gäller följande:






  a) | I fråga om grupperna 2 och 3 får dock licensansökningarna eller importrättigheter avse högst 5 % av den kvantitet som är tillgänglig för den berörda kvoten under den tillämpliga perioden eller delperioden. |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklarna 4, 5 och 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

1.   För tillämpningen av artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 när det gäller andra grupper än grupp 5 ska den som ansöker om en importlicens, då den första ansökan för en viss kvotperiod lämnas in, bevisa att sökanden under var och en av de två perioder som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 har importerat minst 50 ton av de produkter som omfattas av del XX i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (6) eller av beredningar enligt KN-nummer 0210 99 39.

För tillämpningen av artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 när det gäller grupp 5 ska den som ansöker om en importrättighet, då den första ansökan för ett visst kvotår lämnas in, bevisa att sökanden under var och en av de två perioder som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 har importerat minst 250 ton av de produkter som omfattas av del XX i bilaga I till förordning (EG) nr 1234/2007 eller av beredningar enligt KN-nummer 0210 99 39.

En licensansökan får inte avse mer än ett av de löpnummer som anges i bilaga I till denna förordning.

2.   Genom undantag från artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 och första stycket i punkt 1 i denna artikel får den som ansöker om en importlicens, då den första ansökan för en viss kvotperiod lämnas in, också bevisa att sökanden under var och en av de båda perioder som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1301/2006 har bearbetat minst 1 000 ton fjäderfäkött enligt KN-nummer 0207 eller 0210 till beredningar av fjäderfäkött enligt KN-nummer 1602 som omfattas av förordning (EG) nr 1234/2007, eller till homogeniserade beredningar enligt KN-nummer 1602 10 00 som inte innehåller något annat kött än fjäderfäkött.

Vid tillämpningen av denna punkt ska med ’bearbetningsföretag’ avses varje företag som är momsregistrerat i den medlemsstat där det är etablerat och som styrker att det är verksamt med bearbetning genom något kommersiellt dokument som kan godtas av medlemsstaten i fråga.

3.   Ett företag som bildats genom fusion av företag som var för sig har importerat referenskvantiteter får använda dessa referenskvantiteter som grund för sin ansökan.

4.   I fråga om grupperna 3, 6 och 8 får dock, genom undantag från artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1301/2006, varje sökande lämna in fler än en ansökan om importlicenser för produkter i en och samma grupp om dessa har sitt ursprung i mer än ett land. Separata ansökningar för varje ursprungsland ska lämnas in samtidigt till den behöriga myndigheten i en medlemsstat. De ska betraktas som en enda ansökan när det gäller den maximikvantitet som avses i punkt 5 i denna artikel.

5.   För andra grupper än 5, ska licensansökningar avse minst 100 ton och högst 10 % av den kvantitet som är tillgänglig för den berörda kvoten under den tillämpliga perioden eller delperioden.

Dock gäller följande:

a)

I fråga om grupperna 2 och 3 får dock licensansökningarna eller importrättigheter avse högst 5 % av den kvantitet som är tillgänglig för den berörda kvoten under den tillämpliga perioden eller delperioden.

| b) | För grupperna 3, 6 och 8 ska den minsta kvantitet en ansökan får avse nedsättas till 10 ton. |
| --- | --- |

b)

För grupperna 3, 6 och 8 ska den minsta kvantitet en ansökan får avse nedsättas till 10 ton.

För grupp 5 ska ansökningar om importrättigheter avse minst 100 ton och högst 10 % av den kvantitet som är tillgänglig för kvoten i fråga under den berörda delperioden.

6.   Utom för grupperna 3, 6 och 8 medför utfärdandet av en licens skyldighet att importera från det land som anges. För de grupper som omfattas av denna skyldighet ska ursprungslandet anges i fält 8 i licensansökan och i licensen och svarsalternativet ’ja’ markeras med ett kryss.

7.   Fält 20 i licensansökan och i licensen ska innehålla någon av uppgifterna i del A i bilaga II.

Fält 24 i licensen ska innehålla någon av uppgifterna i del B i bilaga II.

Fält 24 i licenser för grupperna 3 och 6 ska innehålla någon av uppgifterna i del C i bilaga II.

Fält 24 i licenser för grupp 8 ska innehålla någon av uppgifterna i del D i bilaga II.

Artikel 5

1.   Ansökningar om importrättigheter för grupp 5 och för importlicenser för övriga grupper får endast lämnas in under de sju första dagarna av den tredje månaden före varje delperiod. För grupp 3 är inlämningstiden de sju första dagarna i den tredje månaden före kvotperioden.

Ansökningar om importrättigheter för grupp 5 för den delperiod som börjar den 1 juli 2011 får endast lämnas in under de sju första dagarna i maj 2011.

2.   Utom för grupp 5 ska en säkerhet på 50 euro per 100 kilo lämnas samtidigt med licensansökan. I fråga om licensansökningar för grupperna 1, 4 och 7 ska dock säkerheten sättas till 10 euro per 100 kilo och i fråga om ansökningar om importrättigheter för grupp 5 ska säkerheten sättas till 6 euro per 100 kilo.

3.   Medlemsstaterna ska, senast den fjortonde dagen i den månad då ansökningarna lämnades in, till kommissionen anmäla de totala kvantiteter som begärts för varje grupp, fördelade per grupp och efter ursprung och angivna i kilo.

4.   Importrättigheter ska tilldelas och licenser ska utfärdas från och med den 23:e dagen i den månad då ansökningarna lämnades in, dock senast den sista dagen i den månaden. Importrättigheterna, som inte kan överlåtas, ska vara giltiga från och med den första dagen i den delperiod för vilken ansökan har lämnats in och till och med den 30 juni i samma importperiod.

5.   För grupp 5 får importlicensansökningar endast lämnas in i den medlemsstat där den sökande har ansökt om och erhållit importrättigheter. För den här gruppen ska licenser utfärdas efter ansökan från den aktör som har beviljats importrättigheterna och ska utfärdas i dennes namn.

För grupp 5 ska en säkerhet på 75 euro per 100 kilo lämnas in av aktören när importlicensen utfärdas. Varje utfärdande av en importlicens ska medföra en motsvarande minskning av de importrättigheter som har erhållits, och den säkerhet för importrättigheter som har ställts i enlighet med punkt 2 ska omedelbart frisläppas i motsvarande grad.

6.   De totala tilldelade importrättigheterna ska täckas av importlicensansökningar. Denna förpliktelse ska vara ett primärt krav i den mening som avses i artikel 20.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 (7).

Artikel 6

1.   Genom undantag från artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1301/2006 ska medlemsstaterna meddela kommissionen

| a) | i fråga om alla grupper förutom grupp 5, senast den tionde dagen i månaden efter den månad då ansökningarna lämnades in, de kvantiteter som omfattas av de licenser som de utfärdat, |
| --- | --- |

a)

i fråga om alla grupper förutom grupp 5, senast den tionde dagen i månaden efter den månad då ansökningarna lämnades in, de kvantiteter som omfattas av de licenser som de utfärdat,

| b) | i fråga om grupp 5, senast den tionde dagen i månaden efter varje delperiod, de kvantiteter som omfattas av de licenser som de utfärdat under den delperioden. |
| --- | --- |

b)

i fråga om grupp 5, senast den tionde dagen i månaden efter varje delperiod, de kvantiteter som omfattas av de licenser som de utfärdat under den delperioden.

2.   Före slutet av den fjärde månaden efter varje årlig period ska medlemsstaterna till kommissionen anmäla de kvantiteter som har övergått till fri omsättning enligt denna förordning under den berörda perioden.

3.   Genom avvikelse från artikel 11.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1301/2006 ska medlemsstaterna till kommissionen anmäla de kvantiteter som föreskrivs i importlicenser som inte eller endast delvis använts och som motsvarar skillnaden mellan de kvantiteter som anges på baksidan av importlicenserna och de kvantiteter för vilka de utfärdades. Detta ska ske enligt följande:

| a) | Första gången tillsammans med de anmälningar som avses i artikel 5.3 i denna förordning i fråga om ansökningar som lämnats in för den sista delperioden av den årliga kvotperioden. |
| --- | --- |

a)

Första gången tillsammans med de anmälningar som avses i artikel 5.3 i denna förordning i fråga om ansökningar som lämnats in för den sista delperioden av den årliga kvotperioden.

| b) | Andra och sista gången i slutet av den fjärde månaden efter slutet av varje årlig period för kvantiteter som ännu inte anmälts vid tidpunkten för den första rapporteringsperiod som avses i punkt a). |
| --- | --- |

b)

Andra och sista gången i slutet av den fjärde månaden efter slutet av varje årlig period för kvantiteter som ännu inte anmälts vid tidpunkten för den första rapporteringsperiod som avses i punkt a).

För grupp 3 ska den anmälan som avses i punkt a) i första stycket inte tillämpas.

4.   De kvantiteter som omfattas av punkterna 1 och 3 ska uttryckas i kilo och fördelas per grupp. De kvantiteter som omfattas av punkt 2 ska uttryckas i kilo och fördelas per grupp och efter ursprung.

| 3. | Artikel 7.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Andra stycket ska strykas. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 7.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Andra stycket ska strykas.

| b) | Följande stycke ska läggas till:
  ”Ifråga om grupp 5 ska dock licenser vara giltiga under 15 arbetsdagar från och med licensens faktiska utfärdandedag i enlighet med artikel 22.2 i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 (8). Importrättigheter ska vara giltiga från och med den första dagen i den delperiod som ansökan avser, och till och med den 30 juni i samma kvotperiod. |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till:

”Ifråga om grupp 5 ska dock licenser vara giltiga under 15 arbetsdagar från och med licensens faktiska utfärdandedag i enlighet med artikel 22.2 i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 (8). Importrättigheter ska vara giltiga från och med den första dagen i den delperiod som ansökan avser, och till och med den 30 juni i samma kvotperiod.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den kvotperiod som börjar den 1 juli 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 138, 30.5.2007, s. 10.

2

(3)  EUT L 142, 5.6.2007, s. 3.

3

(4)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

4

(5)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5.

5

(6)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1

6

(7)  EGT L 205, 3.8.1985, s. 5.”

7

(8)  EUT L 114, 26.4.2008, s. 3.”

8

---

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 258/2011

av den 16 mars 2011

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 19 juni 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 19 juni 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av keramiska plattor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål från European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för 69 tillverkare som står för mer än 30 % av unionens sammanlagda tillverkning av keramiska plattor. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål från European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för 69 tillverkare som står för mer än 30 % av unionens sammanlagda tillverkning av keramiska plattor. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, företrädare för Kina samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA), Nigeria, Brasilien, Turkiet, Indonesien och Thailand, eftersom dessa länder ansågs som möjliga jämförbara länder. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, företrädare för Kina samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA), Nigeria, Brasilien, Turkiet, Indonesien och Thailand, eftersom dessa länder ansågs som möjliga jämförbara länder. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (4) | Med tanke på det till synes stora antalet exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer samt unionstillverkare, planerades i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen för att fastställa om dumpning och skada förelåg. För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett sådant förfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla kända exporterande tillverkare i Kina samt importörer och unionstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 april 2009–1 mars 2010. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på det till synes stora antalet exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer samt unionstillverkare, planerades i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen för att fastställa om dumpning och skada förelåg. För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett sådant förfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla kända exporterande tillverkare i Kina samt importörer och unionstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 april 2009–1 mars 2010. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna.

2.1   Stickprovsförfarande avseende kinesiska exporterande tillverkare

| (5) | Kommissionen tog emot 105 giltiga svar på stickprovsundersökningen från exporterande tillverkare i Kina, vilket täckte 47 % av importen under undersökningsperioden (se skäl 24). Därmed anses samarbetsviljan vara låg. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen tog emot 105 giltiga svar på stickprovsundersökningen från exporterande tillverkare i Kina, vilket täckte 47 % av importen under undersökningsperioden (se skäl 24). Därmed anses samarbetsviljan vara låg.

| (6) | I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av tre grupper som utgörs av tio enskilda tillverkare som svarar för 14,4 % av den sammanlagda exportvolymen från Kina till unionen och 31,3 % av den sammanlagda volymen från samarbetsvilliga exportörer under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om urvalet. Ett antal synpunkter inkom i fråga om det föreslagna urvalet. De synpunkter som ansågs relevanta beaktades vid det slutliga urvalet. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av tre grupper som utgörs av tio enskilda tillverkare som svarar för 14,4 % av den sammanlagda exportvolymen från Kina till unionen och 31,3 % av den sammanlagda volymen från samarbetsvilliga exportörer under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om urvalet. Ett antal synpunkter inkom i fråga om det föreslagna urvalet. De synpunkter som ansågs relevanta beaktades vid det slutliga urvalet.

2.2   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (7) | European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) bekräftade i ett brev till kommissionen att alla företag som ingivit klagomål samtyckte till att ingå i urvalet. Tillsammans med andra företag som gav sig tillkänna hade kommissionen därmed fått information från 73 unionstillverkare. |
| --- | --- |

(7)

European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) bekräftade i ett brev till kommissionen att alla företag som ingivit klagomål samtyckte till att ingå i urvalet. Tillsammans med andra företag som gav sig tillkänna hade kommissionen därmed fått information från 73 unionstillverkare.

| (8) | I stickprovsundersökningen har den stora fragmenteringen av sektorn för keramiska plattor beaktats. För att säkra att resultaten från stora företag inte skulle dominera skadeanalysen utan att situationen för småföretag, som tillsammans svarar för den största andelen av unionstillverkningen, speglades korrekt ansågs det lämpligt att alla segment, dvs. små, medelstora och stora företag skulle ingå i urvalet. |
| --- | --- |

(8)

I stickprovsundersökningen har den stora fragmenteringen av sektorn för keramiska plattor beaktats. För att säkra att resultaten från stora företag inte skulle dominera skadeanalysen utan att situationen för småföretag, som tillsammans svarar för den största andelen av unionstillverkningen, speglades korrekt ansågs det lämpligt att alla segment, dvs. små, medelstora och stora företag skulle ingå i urvalet.

| (9) | Tre segment har urskiljts utifrån den årliga produktionsvolymen:
  —   Segment 1: stora företag – en produktion över 10 miljoner m2.
  —   Segment 2: medelstora företag – en produktion mellan 5 och 10 miljoner m2.
  —   Segment 3: små företag – en produktion under 5 miljoner m2. |
| --- | --- |

(9)

Tre segment har urskiljts utifrån den årliga produktionsvolymen:

—   Segment 1: stora företag – en produktion över 10 miljoner m2.

—   Segment 2: medelstora företag – en produktion mellan 5 och 10 miljoner m2.

—   Segment 3: små företag – en produktion under 5 miljoner m2.

| (10) | I analysen av mikroekonomiska indikatorer har resultaten för de utvalda företagen i det aktuella segmentet viktats enligt det segmentets andel av den sammanlagda unionstillverkningen (genom tillämpning av varje segments specifika andel av hela sektorn för keramiska plattor). Enligt den information som samlades in under undersökningen svarar tillverkarna i segment 1 och 2 vardera för omkring en fjärdedel av unionens sammanlagda tillverkning, medan tillverkarna i segment 3 svarar för omkring hälften av unionens sammanlagda tillverkning. Drygt 350 företag tillhör segmentet småföretag. Drygt 40 företag tillhör segmentet medelstora företag och drygt 20 tillhör segmentet stora företag. |
| --- | --- |

(10)

I analysen av mikroekonomiska indikatorer har resultaten för de utvalda företagen i det aktuella segmentet viktats enligt det segmentets andel av den sammanlagda unionstillverkningen (genom tillämpning av varje segments specifika andel av hela sektorn för keramiska plattor). Enligt den information som samlades in under undersökningen svarar tillverkarna i segment 1 och 2 vardera för omkring en fjärdedel av unionens sammanlagda tillverkning, medan tillverkarna i segment 3 svarar för omkring hälften av unionens sammanlagda tillverkning. Drygt 350 företag tillhör segmentet småföretag. Drygt 40 företag tillhör segmentet medelstora företag och drygt 20 tillhör segmentet stora företag.

| (11) | Tio företag valdes ut. De är de största inom vart och ett av de tre segmenten med hänsyn till försäljning, tillverkning och geografiskt läge. Ett utvalt företag tillhör segmentet stora företag, fyra segmentet medelstora företag och fem segmentet småföretag. De utvalda företagen ligger i sex olika medlemsstater (Italien, Spanien, Polen, Portugal, Tyskland och Frankrike) som tillsammans svarar för över 90 % av unionens sammanlagda tillverkning. Detta urval motsvarar 24 % av den sammanlagda tillverkningen hos de samarbetsvilliga tillverkarna och 7 % av unionens sammanlagda tillverkning. |
| --- | --- |

(11)

Tio företag valdes ut. De är de största inom vart och ett av de tre segmenten med hänsyn till försäljning, tillverkning och geografiskt läge. Ett utvalt företag tillhör segmentet stora företag, fyra segmentet medelstora företag och fem segmentet småföretag. De utvalda företagen ligger i sex olika medlemsstater (Italien, Spanien, Polen, Portugal, Tyskland och Frankrike) som tillsammans svarar för över 90 % av unionens sammanlagda tillverkning. Detta urval motsvarar 24 % av den sammanlagda tillverkningen hos de samarbetsvilliga tillverkarna och 7 % av unionens sammanlagda tillverkning.

| (12) | Under undersökningen beslutade ett utvalt företag från Polen att avbryta sitt samarbete med undersökningen. Kommissionen lyckades inte få någon annan tillverkare från Polen att samarbeta. |
| --- | --- |

(12)

Under undersökningen beslutade ett utvalt företag från Polen att avbryta sitt samarbete med undersökningen. Kommissionen lyckades inte få någon annan tillverkare från Polen att samarbeta.

| (13) | Trots tillbakadragandet av den polska tillverkaren är urvalet fortfarande mycket representativt enligt alla kriterierna i skälen 8 och 10. Det har därför beslutats att förfarandet kan fortsätta med ett urval av nio tillverkare från fem medlemsstater. |
| --- | --- |

(13)

Trots tillbakadragandet av den polska tillverkaren är urvalet fortfarande mycket representativt enligt alla kriterierna i skälen 8 och 10. Det har därför beslutats att förfarandet kan fortsätta med ett urval av nio tillverkare från fem medlemsstater.

| (14) | Klagandena bad att deras namn skulle hemlighållas. Kommissionen godtog denna begäran. |
| --- | --- |

(14)

Klagandena bad att deras namn skulle hemlighållas. Kommissionen godtog denna begäran.

2.3   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (15) | Kommissionen har mottagit 24 svar från importörer. Tre stora importörer har uteslutits från stickprovsundersökningen: två som är närstående kinesiska exportörer och en som är närstående en unionstillverkare (importen är marginell jämfört med den tillverkarens sammanlagda försäljning). |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har mottagit 24 svar från importörer. Tre stora importörer har uteslutits från stickprovsundersökningen: två som är närstående kinesiska exportörer och en som är närstående en unionstillverkare (importen är marginell jämfört med den tillverkarens sammanlagda försäljning).

| (16) | De icke-närstående, samarbetsvilliga importörerna står för omkring 6 % av den sammanlagda importen från Kina. |
| --- | --- |

(16)

De icke-närstående, samarbetsvilliga importörerna står för omkring 6 % av den sammanlagda importen från Kina.

| (17) | Sju företag valdes ut, de står för 95 % av den import som görs av icke-närstående, samarbetsvilliga företag. Ett av dessa företag var också användare av den berörda produkten. Urvalet var också representativt i fråga om geografisk spridning. Urvalet omfattar fem medlemsstater som svarar för mer än 49 % av importen till unionen, vilket stöder dess representativitet. |
| --- | --- |

(17)

Sju företag valdes ut, de står för 95 % av den import som görs av icke-närstående, samarbetsvilliga företag. Ett av dessa företag var också användare av den berörda produkten. Urvalet var också representativt i fråga om geografisk spridning. Urvalet omfattar fem medlemsstater som svarar för mer än 49 % av importen till unionen, vilket stöder dess representativitet.

2.4   Svar på frågeformuläret och kontroller

| (18) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände Kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. En grupp exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Övriga grupper av exporterande tillverkare ansökte endast om individuell behandling. |
| --- | --- |

(18)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände Kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. En grupp exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Övriga grupper av exporterande tillverkare ansökte endast om individuell behandling.

| (19) | Ansökningar om individuell undersökning mottogs från åtta icke utvalda företag eller grupper av närstående företag. Det skulle ha varit alltför betungande att undersöka dessa ansökningar i det preliminära skedet. Beslut om huruvida individuell undersökning kommer att beviljas några av dessa företag kommer att fattas i det slutgiltiga skedet. |
| --- | --- |

(19)

Ansökningar om individuell undersökning mottogs från åtta icke utvalda företag eller grupper av närstående företag. Det skulle ha varit alltför betungande att undersöka dessa ansökningar i det preliminära skedet. Beslut om huruvida individuell undersökning kommer att beviljas några av dessa företag kommer att fattas i det slutgiltiga skedet.

| (20) | Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna, till de icke-utvalda exporterande tillverkare som hade förklarat sin avsikt att begära individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen, till de utvalda unionstillverkarna, till de fyra icke-närstående importörer som var samarbetsvilliga och till alla kända användare i unionen. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna, till de icke-utvalda exporterande tillverkare som hade förklarat sin avsikt att begära individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen, till de utvalda unionstillverkarna, till de fyra icke-närstående importörer som var samarbetsvilliga och till alla kända användare i unionen.

| (21) | Svar på frågeformuläret mottogs från tre utvalda grupper exporterande tillverkare, från åtta icke-utvalda exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare, från nio utvalda unionstillverkare och fem importörer som inte är närstående till någon exporterande tillverkare. Synpunkter mottogs också från den europeiska tillverkarorganisationen (Cerame-Unie), nationella intresseorganisationer, för importörer och användare. |
| --- | --- |

(21)

Svar på frågeformuläret mottogs från tre utvalda grupper exporterande tillverkare, från åtta icke-utvalda exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare, från nio utvalda unionstillverkare och fem importörer som inte är närstående till någon exporterande tillverkare. Synpunkter mottogs också från den europeiska tillverkarorganisationen (Cerame-Unie), nationella intresseorganisationer, för importörer och användare.

| (22) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för en analys av marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse, och genomförde kontroller på plats hos nio utvalda unionstillverkare och följande företag:






  a) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Becarry Group som består av:






  — | Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för en analys av marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse, och genomförde kontroller på plats hos nio utvalda unionstillverkare och följande företag:

a)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Becarry Group som består av:

—

Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd

| — | Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd

| — | Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd

| — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

| — | Xinruncheng Group som består av:






  — | Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Xinruncheng Group som består av:

—

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

| — | Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd

| — | Wonderful Group som består av:






  — | Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Wonderful Group som består av:

—

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd

| — | Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd

| — | Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd

| — | Foshan Gani Ceramics Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

| — | Giavelli S.r.l., en närstående italiensk importör |
| --- | --- |

—

Giavelli S.r.l., en närstående italiensk importör

| b) | Handlare i Kina







  — | Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

Handlare i Kina

—

Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.

| c) | Handlare i Hongkong







  — | Cayenne Trading International Ltd. |
| --- | --- | --- |

c)

Handlare i Hongkong

—

Cayenne Trading International Ltd.

| — | Great Prosperity Development Ltd. |
| --- | --- |

—

Great Prosperity Development Ltd.

| — | Good East Development Ltd. |
| --- | --- |

—

Good East Development Ltd.

| d) | Icke-närstående importörer







  — | Enmon GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- |

d)

Icke-närstående importörer

—

Enmon GmbH, Tyskland

| e) | Nationella intresseorganisationer







  — | Confindustria Ceramica (Italien) |
| --- | --- | --- |

e)

Nationella intresseorganisationer

—

Confindustria Ceramica (Italien)

| — | Den spanska organisationen för tillverkare av keramiska plattor (ASCER). |
| --- | --- |

—

Den spanska organisationen för tillverkare av keramiska plattor (ASCER).

| — | APICER (Portugal) |
| --- | --- |

—

APICER (Portugal)

| (23) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status utfördes ett kontrollbesök på plats hos två tillverkare i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från USA som jämförbart land. Dessa tillverkare bad att deras namn skulle hållas hemliga. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status utfördes ett kontrollbesök på plats hos två tillverkare i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från USA som jämförbart land. Dessa tillverkare bad att deras namn skulle hållas hemliga.

3.   Undersökningsperiod

| (24) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (25) | Den berörda produkten är glaserade och oglaserade ”gatstenar”, trottoarplattor, golvplattor o.d., plattor för eldstäder samt väggplattor, av keramiskt material; glaserade och oglaserade mosaikbitar o.d., av keramiskt material, även på underlag (nedan kallad keramiska plattor eller den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 och 6908 90 99. |
| --- | --- |

(25)

Den berörda produkten är glaserade och oglaserade ”gatstenar”, trottoarplattor, golvplattor o.d., plattor för eldstäder samt väggplattor, av keramiskt material; glaserade och oglaserade mosaikbitar o.d., av keramiskt material, även på underlag (nedan kallad keramiska plattor eller den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 och 6908 90 99.

| (26) | Keramiska plattor används främst inom byggindustrin för att täcka väggar och golv. |
| --- | --- |

(26)

Keramiska plattor används främst inom byggindustrin för att täcka väggar och golv.

2.   Likadan produkt

| (27) | En part hävdade att den produkt som importeras från Kina och den som tillverkas av unionsindustrin inte är jämförbara. |
| --- | --- |

(27)

En part hävdade att den produkt som importeras från Kina och den som tillverkas av unionsindustrin inte är jämförbara.

| (28) | Det erinras om att kommissionen grundade prisjämförelserna på produkttyper som har avgränsats utifrån produktkontrollnumren som bygger på åtta egenskaper. |
| --- | --- |

(28)

Det erinras om att kommissionen grundade prisjämförelserna på produkttyper som har avgränsats utifrån produktkontrollnumren som bygger på åtta egenskaper.

| (29) | Den aktuella parten lade fram sina argument under en utfrågning inför ett förhörsombud. Enligt argumenten beror bristen på jämförbarhet på att olika slags teknik, material, polering och utformning används vid tillverkning av unionens och Kinas plattor. Tekniskt avancerade fabriker tillverkar högkvalitativa plattor med screentryck och olika färger. Företaget förklarade att det finns olika trycktekniker för screentryck, rototryck och bläckstråletryck. |
| --- | --- |

(29)

Den aktuella parten lade fram sina argument under en utfrågning inför ett förhörsombud. Enligt argumenten beror bristen på jämförbarhet på att olika slags teknik, material, polering och utformning används vid tillverkning av unionens och Kinas plattor. Tekniskt avancerade fabriker tillverkar högkvalitativa plattor med screentryck och olika färger. Företaget förklarade att det finns olika trycktekniker för screentryck, rototryck och bläckstråletryck.

| (30) | Trots begäran om en detaljerad beskrivning över alla dessa aspekter på produkternas jämförbarhet, kunde parten inte styrka sina synpunkter. Också argumentet om förbättring av jämförbarheten har inte stötts av något bevis. Parten erkände också själv att de produkttyper som skulle omfattas om ytterligare fyra kriterier lades till endast skulle motsvara 0,5 % av marknaden för plattor. Såsom påpekas i rapporten från förhörsombudet vilken sammanfattar det berörda företagets ställning var de återstående 99,5 % av produkterna som faller under samma produktkontrollnummer likvärdiga. |
| --- | --- |

(30)

Trots begäran om en detaljerad beskrivning över alla dessa aspekter på produkternas jämförbarhet, kunde parten inte styrka sina synpunkter. Också argumentet om förbättring av jämförbarheten har inte stötts av något bevis. Parten erkände också själv att de produkttyper som skulle omfattas om ytterligare fyra kriterier lades till endast skulle motsvara 0,5 % av marknaden för plattor. Såsom påpekas i rapporten från förhörsombudet vilken sammanfattar det berörda företagets ställning var de återstående 99,5 % av produkterna som faller under samma produktkontrollnummer likvärdiga.

| (31) | Såsom nämns ovan styrkte inte parten behovet av att införa ytterligare kriterier, och inte heller vilken potentiell effekt kriterierna skulle få på priserna. Med tanke på den försumbara marknadsandelen för de berörda produkttyperna och partens uttryckliga konstaterande att 99,5 % av plattorna är jämförbara inom de berörda produktkontrollnumren, har begäran om att införa ytterligare kriterier i systemet för produktkontrollnummer preliminärt avslagits. |
| --- | --- |

(31)

Såsom nämns ovan styrkte inte parten behovet av att införa ytterligare kriterier, och inte heller vilken potentiell effekt kriterierna skulle få på priserna. Med tanke på den försumbara marknadsandelen för de berörda produkttyperna och partens uttryckliga konstaterande att 99,5 % av plattorna är jämförbara inom de berörda produktkontrollnumren, har begäran om att införa ytterligare kriterier i systemet för produktkontrollnummer preliminärt avslagits.

| (32) | Slutsatsen dras att den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i USA, som preliminärt användes som jämförbart land, samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

Slutsatsen dras att den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i USA, som preliminärt användes som jämförbart land, samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (33) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ska normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i korthet följande:






  1. | Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ska normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i korthet följande:

1.

Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

4.

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (34) | Två grupper exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Två grupper exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

| (35) | Det befanns att parterna (två tillverkare, en kinesisk handlare och en handlare från Hong Kong) som påstods utgöra en av dessa grupper i själva verket inte var närstående. Under dessa omständigheter behandlades ansökningarna om marknadsekonomisk status för de båda kinesiska tillverkarna (Becarry Group och Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) separat. |
| --- | --- |

(35)

Det befanns att parterna (två tillverkare, en kinesisk handlare och en handlare från Hong Kong) som påstods utgöra en av dessa grupper i själva verket inte var närstående. Under dessa omständigheter behandlades ansökningarna om marknadsekonomisk status för de båda kinesiska tillverkarna (Becarry Group och Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) separat.

| (36) | När det gäller den andra gruppen av företag, Wonderful Group, som består av två tillverkargrupper som är närstående till varandra genom att de ägs av samma holdingbolag, ansökte endast en av de närstående grupperna om marknadsekonomisk status, medan den andra endast ansökte om individuell behandling. Eftersom kriterierna för marknadsekonomisk status dock måste ansökas om och uppfyllas av alla företag inom samma grupp, var denna ansökan om marknadsekonomisk status ofullständig och beaktades därför inte. Marknadsekonomisk status kunde därför inte beviljas denna grupp. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller den andra gruppen av företag, Wonderful Group, som består av två tillverkargrupper som är närstående till varandra genom att de ägs av samma holdingbolag, ansökte endast en av de närstående grupperna om marknadsekonomisk status, medan den andra endast ansökte om individuell behandling. Eftersom kriterierna för marknadsekonomisk status dock måste ansökas om och uppfyllas av alla företag inom samma grupp, var denna ansökan om marknadsekonomisk status ofullständig och beaktades därför inte. Marknadsekonomisk status kunde därför inte beviljas denna grupp.

| (37) | När det gäller Becarry Group, och då kriterium 1, fastställdes det i undersökningen att tillverkaren hade en exportrestriktion i sin affärslicens som tillämpades i praktiken. Det ansågs därför att säljbeslut inte fattas på fri grund, utan är föremål för betydande statlig inblandning. Dessutom kunde det för flera företag inom gruppen inte fastställas om det ursprungliga kapitalet i företaget betalats och i så fall av vem. När det gäller kriterium 2 uppvisade räkenskaperna flera allvarliga brister som inte nämndes i revisionsrapporten. När det slutligen gäller kriterium 3 befanns det också att det fanns flera snedvridningar som följt med från det icke-marknadsekonomiska systemet, såtillvida att stora tillgångar inte redovisats eller avskrivits korrekt i räkenskaperna och ingen verifikation kunde uppvisas på att företaget hade betalat för sin rätt till markanvändning. |
| --- | --- |

(37)

När det gäller Becarry Group, och då kriterium 1, fastställdes det i undersökningen att tillverkaren hade en exportrestriktion i sin affärslicens som tillämpades i praktiken. Det ansågs därför att säljbeslut inte fattas på fri grund, utan är föremål för betydande statlig inblandning. Dessutom kunde det för flera företag inom gruppen inte fastställas om det ursprungliga kapitalet i företaget betalats och i så fall av vem. När det gäller kriterium 2 uppvisade räkenskaperna flera allvarliga brister som inte nämndes i revisionsrapporten. När det slutligen gäller kriterium 3 befanns det också att det fanns flera snedvridningar som följt med från det icke-marknadsekonomiska systemet, såtillvida att stora tillgångar inte redovisats eller avskrivits korrekt i räkenskaperna och ingen verifikation kunde uppvisas på att företaget hade betalat för sin rätt till markanvändning.

| (38) | När det gäller Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, och då kriterium 1, fastställdes i undersökningen att företaget inte kunde bevisa om det ursprungliga kapitalet i företaget betalats när det grundades och i så fall av vem. Det kunde därför inte uteslutas att vissa medel kom från staten. När det gäller kriterium 2 uppvisade räkenskaperna allvarliga brister som inte nämndes i revisionsrapporten och räkenskaperna ansågs därför inte vara reviderade i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. När det slutligen gäller kriterium 3 befanns det också att det fanns flera snedvridningar som följt med från det icke-marknadsekonomiska systemet, såtillvida att ingen verifikation kunde uppvisas på att företaget hade betalat för sin rätt till markanvändning och ingen verifikation för vissa tillgångar. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, och då kriterium 1, fastställdes i undersökningen att företaget inte kunde bevisa om det ursprungliga kapitalet i företaget betalats när det grundades och i så fall av vem. Det kunde därför inte uteslutas att vissa medel kom från staten. När det gäller kriterium 2 uppvisade räkenskaperna allvarliga brister som inte nämndes i revisionsrapporten och räkenskaperna ansågs därför inte vara reviderade i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer. När det slutligen gäller kriterium 3 befanns det också att det fanns flera snedvridningar som följt med från det icke-marknadsekonomiska systemet, såtillvida att ingen verifikation kunde uppvisas på att företaget hade betalat för sin rätt till markanvändning och ingen verifikation för vissa tillgångar.

| (39) | Kommissionen underrättade de berörda exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna och klagandena om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status, och uppmanade dem att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen underrättade de berörda exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna och klagandena om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status, och uppmanade dem att lämna synpunkter.

| (40) | Efter det att resultatet av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts, inkom synpunkter från de båda utvalda exporterande tillverkarna som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. Synpunkterna var dock inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultatet i detta hänseende, eftersom de endast avsåg att dementera delar av resultatet, och inte innehöll några ytterligare bevis till stöd för synpunkterna. |
| --- | --- |

(40)

Efter det att resultatet av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts, inkom synpunkter från de båda utvalda exporterande tillverkarna som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. Synpunkterna var dock inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultatet i detta hänseende, eftersom de endast avsåg att dementera delar av resultatet, och inte innehöll några ytterligare bevis till stöd för synpunkterna.

2.   Individuell behandling

| (41) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning. Dessa kriterier är i korthet följande:






  — | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(41)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning. Dessa kriterier är i korthet följande:

—

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| — | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

—

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| — | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| — | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

—

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (42) | De utvalda exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status – Becarry Group och Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Wonderful Group och Xinruncheng Group ansökte också om individuell behandling. |
| --- | --- |

(42)

De utvalda exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status – Becarry Group och Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd., ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Wonderful Group och Xinruncheng Group ansökte också om individuell behandling.

| (43) | När det gäller Becarry Group befanns det att försäljningen inte bestämdes fritt på grund av den exportrestriktion som nämns i skäl 37, och deras ansökan om individuell behandling avslogs därför. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller Becarry Group befanns det att försäljningen inte bestämdes fritt på grund av den exportrestriktion som nämns i skäl 37, och deras ansökan om individuell behandling avslogs därför.

| (44) | De andra exporterande tillverkarna befanns uppfylla villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen och kunde därmed beviljas individuell behandling. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades därför preliminärt att följande kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling:






  — | Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(44)

De andra exporterande tillverkarna befanns uppfylla villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen och kunde därmed beviljas individuell behandling. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades därför preliminärt att följande kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling:

—

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.

| — | Xinruncheng Group. |
| --- | --- |

—

Xinruncheng Group.

| — | Wonderful Group. |
| --- | --- |

—

Wonderful Group.

3.   Normalvärde

a)   Val av jämförbart land

| (45) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(45)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.

| (46) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen sin avsikt att använda USA som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(46)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen sin avsikt att använda USA som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.

| (47) | Ett antal synpunkter inkom och flera andra länder föreslogs som alternativ, särskilt Brasilien, Turkiet, Nigeria, Thailand och Indonesien. |
| --- | --- |

(47)

Ett antal synpunkter inkom och flera andra länder föreslogs som alternativ, särskilt Brasilien, Turkiet, Nigeria, Thailand och Indonesien.

| (48) | Kommissionen beslutade därför att söka samarbete med kända tillverkare i dessa länder samt USA. Endast två tillverkare av den berörda produkten i USA besvarade dock frågeformulären. En thailändsk tillverkare lämnade dessutom in ett ofullständigt svar på frågeformuläret, och hur som helst var deras produktutbud inte helt jämförbart med de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen beslutade därför att söka samarbete med kända tillverkare i dessa länder samt USA. Endast två tillverkare av den berörda produkten i USA besvarade dock frågeformulären. En thailändsk tillverkare lämnade dessutom in ett ofullständigt svar på frågeformuläret, och hur som helst var deras produktutbud inte helt jämförbart med de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas.

| (49) | Undersökningen visade att USA har en konkurrensutsatt marknad för den berörda produkten. Flera tillverkare var aktiva på USA:s hemmamarknad och importvolymerna var stora. Undersökningen visade också att de keramiska plattorna med ursprung i Kina och i USA i princip har samma fysiska egenskaper och användningsområden och att tillverkningsprocesserna liknar varandra. |
| --- | --- |

(49)

Undersökningen visade att USA har en konkurrensutsatt marknad för den berörda produkten. Flera tillverkare var aktiva på USA:s hemmamarknad och importvolymerna var stora. Undersökningen visade också att de keramiska plattorna med ursprung i Kina och i USA i princip har samma fysiska egenskaper och användningsområden och att tillverkningsprocesserna liknar varandra.

| (50) | Det hävdades att eftersom marknaden i USA främst utmärks av import omfattar de keramiska plattor som tillverkas i USA och de som tillverkas i Kina olika marknadssegment. De inhemskt tillverkade produkttyperna som skulle ligga till grund för att fastställa ett normalvärde skulle därför inte vara jämförbara med de produkttyper som exporteras från Kina till unionen. Undersökningen har dock visat att USA:s produktion omfattar ett brett utbud av produkttyper som är jämförbara med de som tillverkas i och exporteras från Kina, så som anges i skäl 49. |
| --- | --- |

(50)

Det hävdades att eftersom marknaden i USA främst utmärks av import omfattar de keramiska plattor som tillverkas i USA och de som tillverkas i Kina olika marknadssegment. De inhemskt tillverkade produkttyperna som skulle ligga till grund för att fastställa ett normalvärde skulle därför inte vara jämförbara med de produkttyper som exporteras från Kina till unionen. Undersökningen har dock visat att USA:s produktion omfattar ett brett utbud av produkttyper som är jämförbara med de som tillverkas i och exporteras från Kina, så som anges i skäl 49.

| (51) | Det hävdades också att USA är en relativt liten aktör på den internationella marknaden för keramiska plattor. Däremot tillverkades runt 600 miljoner m2 på hemmamarknaden under 2009, vilket anses mycket. Som en jämförelse tillverkade Kina, världens största tillverkare, under samma period 2 miljarder m2. |
| --- | --- |

(51)

Det hävdades också att USA är en relativt liten aktör på den internationella marknaden för keramiska plattor. Däremot tillverkades runt 600 miljoner m2 på hemmamarknaden under 2009, vilket anses mycket. Som en jämförelse tillverkade Kina, världens största tillverkare, under samma period 2 miljarder m2.

| (52) | En part hävdade att USA har stränga kvalitetskrav och har satt upp effektiva icke-tariffära handelshinder för kinesisk import. Undersökningen visade emellertid som nämns ovan att importvolymen från Kina till USA är hög och utgör en merpart av USA:s inhemska konsumtion. Argumentet att icke-tariffära handelshinder i USA påverkar importen och därmed konkurrensen avslogs därför. |
| --- | --- |

(52)

En part hävdade att USA har stränga kvalitetskrav och har satt upp effektiva icke-tariffära handelshinder för kinesisk import. Undersökningen visade emellertid som nämns ovan att importvolymen från Kina till USA är hög och utgör en merpart av USA:s inhemska konsumtion. Argumentet att icke-tariffära handelshinder i USA påverkar importen och därmed konkurrensen avslogs därför.

| (53) | Uppgifterna i svaren från de båda samarbetsvilliga tillverkarna från USA kontrollerades på plats. Endast uppgifterna från en tillverkare som besöktes beaktades till sist, eftersom de visade sig vara pålitliga uppgifter som normalvärdet kunde grundas på. Uppgifterna från den andra besökta tillverkaren visade sig inte vara pålitliga och ignorerades, eftersom denna tillverkare endast rapporterade delar av sin inhemska försäljning och utgifterna inte helt överensstämde med räkenskaperna. |
| --- | --- |

(53)

Uppgifterna i svaren från de båda samarbetsvilliga tillverkarna från USA kontrollerades på plats. Endast uppgifterna från en tillverkare som besöktes beaktades till sist, eftersom de visade sig vara pålitliga uppgifter som normalvärdet kunde grundas på. Uppgifterna från den andra besökta tillverkaren visade sig inte vara pålitliga och ignorerades, eftersom denna tillverkare endast rapporterade delar av sin inhemska försäljning och utgifterna inte helt överensstämde med räkenskaperna.

| (54) | Den preliminära slutsatsen är därför att USA är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Den preliminära slutsatsen är därför att USA är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

b)   Fastställande av normalvärdet

| (55) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt nedan. |
| --- | --- |

(55)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt nedan.

| (56) | Tillverkaren i USA av den likadana produkten hade en inhemsk försäljning som konstaterades vara representativ sett till volym i förhållande till volymen av den berörda produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna exporterade till unionen. |
| --- | --- |

(56)

Tillverkaren i USA av den likadana produkten hade en inhemsk försäljning som konstaterades vara representativ sett till volym i förhållande till volymen av den berörda produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna exporterade till unionen.

| (57) | Det konstaterades att försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder pågick som vanligt under undersökningsperioden för alla typer av den likadana produkten som tillverkades av tillverkaren i USA. På grund av kvalitetsskillnader mellan den likadana produkten som tillverkades och såldes i USA och den berörda produkten som exporterades från Kina till unionen ansågs det för vissa produkttyper lämpligare att konstruera ett normalvärde för att kunna beakta dessa skillnader och säkerställa en rättvis jämförelse enligt vad som anges i skäl 61. |
| --- | --- |

(57)

Det konstaterades att försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder pågick som vanligt under undersökningsperioden för alla typer av den likadana produkten som tillverkades av tillverkaren i USA. På grund av kvalitetsskillnader mellan den likadana produkten som tillverkades och såldes i USA och den berörda produkten som exporterades från Kina till unionen ansågs det för vissa produkttyper lämpligare att konstruera ett normalvärde för att kunna beakta dessa skillnader och säkerställa en rättvis jämförelse enligt vad som anges i skäl 61.

| (58) | Normalvärdet togs fram genom att produktionskostnaden för tillverkaren i USA ökades med deras försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter beträffande produktionen och försäljningen vid normal handel av den likadana produkten från tillverkaren i USA. |
| --- | --- |

(58)

Normalvärdet togs fram genom att produktionskostnaden för tillverkaren i USA ökades med deras försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter beträffande produktionen och försäljningen vid normal handel av den likadana produkten från tillverkaren i USA.

c)   Exportpriser för exporterande tillverkare

| (59) | De utvalda kinesiska tillverkarnas exportpriser till den första oberoende kunden fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. När försäljningen skedde genom en närstående importör i unionen, konstruerades priset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen (däribland försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader) samt för vinst. När det gäller vinstmarginalen användes den icke-närstående importörens faktiska vinst, eftersom den närstående importörens faktiska vinst inte ansågs tillförlitlig på grund av förhållandet mellan den exporterande tillverkaren och den närstående importören. |
| --- | --- |

(59)

De utvalda kinesiska tillverkarnas exportpriser till den första oberoende kunden fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. När försäljningen skedde genom en närstående importör i unionen, konstruerades priset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen (däribland försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader) samt för vinst. När det gäller vinstmarginalen användes den icke-närstående importörens faktiska vinst, eftersom den närstående importörens faktiska vinst inte ansågs tillförlitlig på grund av förhållandet mellan den exporterande tillverkaren och den närstående importören.

d)   Jämförelse

| (60) | Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exportörernas enskilda exportpriser på nivån fritt fabrik med de inhemska försäljningspriserna eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt. |
| --- | --- |

(60)

Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exportörernas enskilda exportpriser på nivån fritt fabrik med de inhemska försäljningspriserna eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt.

| (61) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter med påverkan på priserna och prisjämförbarheten. Normalvärdet justerades för olikheter i egenskaper, främst beroende på OEM-försäljning och för kvalitetsskillnader för vissa typer som inte tillverkas av tillverkaren i det jämförbara landet, för den lägre kostnaden för plattor som inte är av porslin. Ytterligare justeringar för sjöfrakt, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. |
| --- | --- |

(61)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter med påverkan på priserna och prisjämförbarheten. Normalvärdet justerades för olikheter i egenskaper, främst beroende på OEM-försäljning och för kvalitetsskillnader för vissa typer som inte tillverkas av tillverkaren i det jämförbara landet, för den lägre kostnaden för plattor som inte är av porslin. Ytterligare justeringar för sjöfrakt, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.

4.   Dumpningsmarginaler

a)   För de samarbetsvilliga utvalda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (62) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställts ovan. |
| --- | --- |

(62)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställts ovan.

| (63) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull: | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Group Xinruncheng | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % |
| Wonderful Group | 26,2 % |

(63)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Preliminär dumpningsmarginal

Group Xinruncheng

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

Wonderful Group

26,2 %

b)   För övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare

| (64) | Dumpningsmarginalen för övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina, som inte ingick i urvalet, beräknades som ett vägt genomsnitt av de utvalda exporterande tillverkarnas dumpningsmarginaler i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(64)

Dumpningsmarginalen för övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina, som inte ingick i urvalet, beräknades som ett vägt genomsnitt av de utvalda exporterande tillverkarnas dumpningsmarginaler i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen.

| (65) | Dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet, men som inte beviljats individuell behandling (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd) beräknades också såsom beskrivs i skäl 64. |
| --- | --- |

(65)

Dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet, men som inte beviljats individuell behandling (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd) beräknades också såsom beskrivs i skäl 64.

c)   Övriga (ej samarbetsvilliga) exporterande tillverkare

| (66) | Den landsomfattande dumpningsmarginalen för övriga icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina fastställdes utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för en representativ typ bland samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(66)

Den landsomfattande dumpningsmarginalen för övriga icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina fastställdes utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för en representativ typ bland samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

| (67) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära utvalda vägda genomsnittliga dumpningsmarginal och landsomfattande dumpningsmarginal, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eller som inte beviljats individuell behandling (se bilaga I) | 32,3 % |
| --- | --- | --- |
| Övrig tull för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare | 73,0 % |

(67)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära utvalda vägda genomsnittliga dumpningsmarginal och landsomfattande dumpningsmarginal, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eller som inte beviljats individuell behandling (se bilaga I)

32,3 %

Övrig tull för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare

73,0 %

D.   SKADA

1.   Unionstillverkning och unionsindustrin

| (68) | Såsom nämns i skäl 8 är unionsindustrin för keramiska plattor mycket fragmenterad. Keramiska plattor tillverkas av över 500 tillverkare. |
| --- | --- |

(68)

Såsom nämns i skäl 8 är unionsindustrin för keramiska plattor mycket fragmenterad. Keramiska plattor tillverkas av över 500 tillverkare.

| (69) | Som nämns ovan har unionsindustrin delats in i tre segment: små, medelstora och stora företag. Småföretag står för hälften av unionens sammanlagda produktion. |
| --- | --- |

(69)

Som nämns ovan har unionsindustrin delats in i tre segment: små, medelstora och stora företag. Småföretag står för hälften av unionens sammanlagda produktion.

| (70) | Uppgifterna från nationella och europeiska intresseorganisationer uppskattas omfatta 75 % av unionsproduktionen. Dessa uppgifter har dubbelkollats mot uppgifter från enskilda tillverkare och nationella intresseorganisationer, men också mot statistiska källor som Prodcom. Volymen och värdet på återstående produktion har extrapolerats utifrån samma informationskällor. På grundval av detta beräknades unionens sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 895 miljoner m2 under undersökningsperioden. Alla unionstillverkarna (som svarar för unionens sammanlagda tillverkning) utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(70)

Uppgifterna från nationella och europeiska intresseorganisationer uppskattas omfatta 75 % av unionsproduktionen. Dessa uppgifter har dubbelkollats mot uppgifter från enskilda tillverkare och nationella intresseorganisationer, men också mot statistiska källor som Prodcom. Volymen och värdet på återstående produktion har extrapolerats utifrån samma informationskällor. På grundval av detta beräknades unionens sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 895 miljoner m2 under undersökningsperioden. Alla unionstillverkarna (som svarar för unionens sammanlagda tillverkning) utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin.

2.   Förbrukning i unionen

| (71) | Förbrukningen i unionen fastställdes genom att man lade samman importen utifrån uppgifter från Eurostat med unionstillverkarnas försäljning på unionsmarknaden. Uppgifterna om sammanlagd unionsförsäljning av den berörda produkten bygger på kontrollerade uppgifter från både nationella och europeiska tillverkarorganisationer. Extrapoleringarna gjordes på grundval av uppgifter från organisationerna och Prodcom för att man skulle kunna komma fram till den sammanlagda unionsförsäljningen. |
| --- | --- |

(71)

Förbrukningen i unionen fastställdes genom att man lade samman importen utifrån uppgifter från Eurostat med unionstillverkarnas försäljning på unionsmarknaden. Uppgifterna om sammanlagd unionsförsäljning av den berörda produkten bygger på kontrollerade uppgifter från både nationella och europeiska tillverkarorganisationer. Extrapoleringarna gjordes på grundval av uppgifter från organisationerna och Prodcom för att man skulle kunna komma fram till den sammanlagda unionsförsäljningen.

| (72) | Under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2007 och undersökningsperioden, minskade förbrukningen i unionen med 29 %, med den största minskningen på 13 % mellan 2007 och 2008. Under undersökningsperioden minskade förbrukningen med 8 % jämfört med 2009.

  Tabell 1


  Förbrukning










  Volym (000 m2) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| + Total import | 157 232 | 140 715 | 115 676 | 119 689 |
| + Unionstillverkning såld på unionsmarknaden | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |
| = Förbrukning | 1 432 718 | 1 239 807 | 1 107 880 | 1 014 829 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 87 | 77 | 71 |
| Minskning i förhållande till föregående år | | – 13 % | – 11 % | – 8 % |

(72)

Under skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 2007 och undersökningsperioden, minskade förbrukningen i unionen med 29 %, med den största minskningen på 13 % mellan 2007 och 2008. Under undersökningsperioden minskade förbrukningen med 8 % jämfört med 2009.

Tabell 1

Förbrukning

Volym (000 m2)

2007

2008

2009

UP

- Total import

157 232

140 715

115 676

119 689

- Unionstillverkning såld på unionsmarknaden

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Index (2007 = 100)

100

86

78

70

= Förbrukning

1 432 718

1 239 807

1 107 880

1 014 829

Index (2007 = 100)

100

87

77

71

Minskning i förhållande till föregående år

– 13 %

– 11 %

– 8 %

3.   Import från Kina

3.1   Volym, marknadsandel och pris för importen av den berörda produkten

| (73) | I tabellen nedan visas utvecklingen av volym, marknadsandel och genomsnittliga priser när det gäller importen från Kina. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

  Tabell 2


  Import från Kina










  Volym (000 m2) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet | 68 081 | 65 122 | 62 120 | 66 023 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 96 | 91 | 97 |
| I förhållande till föregående år | | – 4 % | – 5 % | + 6 % |
| Marknadsandel för importen från det berörda landet | 4,8 % | 5,3 % | 5,6 % | 6,5 % |
| Priser på importen från det berörda landet (euro/m2) | 4,7 | 4,9 | 4,4 | 4,5 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 105 | 95 | 97 |
| I förhållande till föregående år | | + 4 % | – 10 % | + 2 % |

(73)

I tabellen nedan visas utvecklingen av volym, marknadsandel och genomsnittliga priser när det gäller importen från Kina. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

Tabell 2

Import från Kina

Volym (000 m2)

2007

2008

2009

UP

Importvolym från det berörda landet

68 081

65 122

62 120

66 023

Index (2007 = 100)

100

96

91

97

I förhållande till föregående år

– 4 %

– 5 %

+ 6 %

Marknadsandel för importen från det berörda landet

4,8 %

5,3 %

5,6 %

6,5 %

Priser på importen från det berörda landet (euro/m2)

4,7

4,9

4,4

4,5

Index (2007 = 100)

100

105

95

97

I förhållande till föregående år

+ 4 %

– 10 %

+ 2 %

| (74) | Den sammanlagda importvolymen från Kina minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 66 miljoner m2 under undersökningsperioden. Minskningstrenden som sådan är i linje med den minskade förbrukningen, men den är mycket mindre markant och inträffade mellan 2007 och 2009. Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade importvolymerna från Kina med 6 %. En analys för hela skadeundersökningsperioden visar att marknadsandelen för kinesisk import i själva verket ökade med 35 %, från 4,8 % 2007 till 6,5 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(74)

Den sammanlagda importvolymen från Kina minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 66 miljoner m2 under undersökningsperioden. Minskningstrenden som sådan är i linje med den minskade förbrukningen, men den är mycket mindre markant och inträffade mellan 2007 och 2009. Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade importvolymerna från Kina med 6 %. En analys för hela skadeundersökningsperioden visar att marknadsandelen för kinesisk import i själva verket ökade med 35 %, från 4,8 % 2007 till 6,5 % under undersökningsperioden.

| (75) | Priserna för kinesisk import minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, från 4,7 EUR/m2 till 4,5 EUR/m2. |
| --- | --- |

(75)

Priserna för kinesisk import minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, från 4,7 EUR/m2 till 4,5 EUR/m2.

3.2   Prisunderskridande

| (76) | I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser på importen från Kina till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen. |
| --- | --- |

(76)

I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser på importen från Kina till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen.

| (77) | Av jämförelsen framgick det att den berörda produkten såldes i unionen under undersökningsperioden till priser som underskred unionsindustrins priser. Nivån för prisunderskridandet uppgick, uttryckt i procent av unionsindustrins priser, till mellan 44 % och 57 %. Beräkningarna bygger på uppgifter från de utvalda unionstillverkarna och de utvalda exporterande tillverkarna i Kina. |
| --- | --- |

(77)

Av jämförelsen framgick det att den berörda produkten såldes i unionen under undersökningsperioden till priser som underskred unionsindustrins priser. Nivån för prisunderskridandet uppgick, uttryckt i procent av unionsindustrins priser, till mellan 44 % och 57 %. Beräkningarna bygger på uppgifter från de utvalda unionstillverkarna och de utvalda exporterande tillverkarna i Kina.

4.   Import från andra tredjeländer än Kina

| (78) | I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

  Tabell 3


  Import från andra tredjeländer | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från andra länder (000 m2) | 89 151 | 75 593 | 53 557 | 53 665 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 85 | 60 | 60 |
| Marknadsandel för importen från andra länder | 6,2 % | 6,1 % | 4,8 % | 5,3 % |
| Genomsnittligt pris (euro per m2) | 4,38 | 4,94 | 5,35 | 5,35 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 113 | 122 | 122 |
| Import från Turkiet (000 m2) | 50 210 | 44 590 | 30 930 | 31 343 |
| Turkiets marknadsandel | 3,5 % | 3,6 % | 2,8 % | 3,1 % |
| Genomsnittligt pris (euro per m2) | 4,35 | 4,75 | 5,25 | 5,32 |
| Import från andra länder än Kina och Turkiet | 38 941 | 31 002 | 22 627 | 22 322 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 80 | 58 | 57 |
| Genomsnittligt pris (euro per m2) | 4,43 | 5,21 | 5,49 | 5,38 |

(78)

I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

Tabell 3

Import från andra tredjeländer

2007

2008

2009

UP

Import från andra länder (000 m2)

89 151

75 593

53 557

53 665

Index (2007 = 100)

100

85

60

60

Marknadsandel för importen från andra länder

6,2 %

6,1 %

4,8 %

5,3 %

Genomsnittligt pris (euro per m2)

4,38

4,94

5,35

5,35

Index (2007 = 100)

100

113

122

122

Import från Turkiet (000 m2)

50 210

44 590

30 930

31 343

Turkiets marknadsandel

3,5 %

3,6 %

2,8 %

3,1 %

Genomsnittligt pris (euro per m2)

4,35

4,75

5,25

5,32

Import från andra länder än Kina och Turkiet

38 941

31 002

22 627

22 322

Index (2007 = 100)

100

80

58

57

Genomsnittligt pris (euro per m2)

4,43

5,21

5,49

5,38

| (79) | Importen från tredjeländer minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Det innebär att den importens marknadsandel minskade med 14 %, från 6,2 % till 5,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Importen från tredjeländer minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Det innebär att den importens marknadsandel minskade med 14 %, från 6,2 % till 5,3 %.

| (80) | Det bör noteras att de genomsnittliga importpriserna från andra tredjeländer ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden, och konsekvent låg högre än det genomsnittliga försäljningspriset på kinesisk export (med 19 % under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(80)

Det bör noteras att de genomsnittliga importpriserna från andra tredjeländer ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden, och konsekvent låg högre än det genomsnittliga försäljningspriset på kinesisk export (med 19 % under undersökningsperioden).

5.   Unionsindustrins situation

5.1   Allmänt

| (81) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(81)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.

| (82) | De makroekonomiska indikatorerna (produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt och dumpningsmarginalens storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från europeiska och nationella intresseorganisationer som har dubbelkollats mot uppgifter från tillverkare och tillgänglig statistik. |
| --- | --- |

(82)

De makroekonomiska indikatorerna (produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt och dumpningsmarginalens storlek) bedömdes för hela unionsindustrin. Bedömningen grundades på uppgifter från europeiska och nationella intresseorganisationer som har dubbelkollats mot uppgifter från tillverkare och tillgänglig statistik.

| (83) | Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga enhetspriser, sysselsättning, löner, produktivitet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga) omfattade de utvalda unionstillverkarna. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa. |
| --- | --- |

(83)

Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga enhetspriser, sysselsättning, löner, produktivitet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga) omfattade de utvalda unionstillverkarna. Bedömningen gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa.

5.2   Makroekonomiska indikatorer

5.2.1   Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (84) | Unionsindustrins tillverkning minskade väsentligt med 32 % under skadeundersökningsperioden. Rent allmänt speglade minskningen (under skadeundersökningsperioden) en väsentlig konsumtionsminskning (med 29 % under skadeundersökningsperioden, se skäl 72). Den såg dock annorlunda ut. Den minskade mellan 2007 och 2009 med 32 %, med den största minskningen på 23 % mellan 2008 och 2009. Sedan stabiliserades den mellan 2009 och undersökningsperioden.

  Tabell 4


  Sammanlagd unionstillverkning | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (000 m2) | | | | |
| Tillverkning | 1 614 668 | 1 434 844 | 1 100 052 | 1 094 660 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 89 | 68 | 68 |

(84)

Unionsindustrins tillverkning minskade väsentligt med 32 % under skadeundersökningsperioden. Rent allmänt speglade minskningen (under skadeundersökningsperioden) en väsentlig konsumtionsminskning (med 29 % under skadeundersökningsperioden, se skäl 72). Den såg dock annorlunda ut. Den minskade mellan 2007 och 2009 med 32 %, med den största minskningen på 23 % mellan 2008 och 2009. Sedan stabiliserades den mellan 2009 och undersökningsperioden.

Tabell 4

Sammanlagd unionstillverkning

2007

2008

2009

UP

Volym (000 m2)

Tillverkning

1 614 668

1 434 844

1 100 052

1 094 660

Index (2007 = 100)

100

89

68

68

| (85) | Unionsindustrins tillverkningskapacitet minskade med 5 % mellan 2007 och 2008, och med 2 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Det återstående kapacitetsutnyttjandet visar på en total minskning på 27 % mellan 2007 och undersökningsperioden.

  Tabell 5


  Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (000 m2) | | | | |
| Tillverkningskapacitet | 1 849 252 | 1 760 720 | 1 720 180 | 1 718 023 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 95 | 93 | 93 |
| Kapacitetsutnyttjande | 87 % | 81 % | 64 % | 64 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 93 | 73 | 73 |

(85)

Unionsindustrins tillverkningskapacitet minskade med 5 % mellan 2007 och 2008, och med 2 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Det återstående kapacitetsutnyttjandet visar på en total minskning på 27 % mellan 2007 och undersökningsperioden.

Tabell 5

Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2007

2008

2009

UP

Volym (000 m2)

Tillverkningskapacitet

1 849 252

1 760 720

1 720 180

1 718 023

Index (2007 = 100)

100

95

93

93

Kapacitetsutnyttjande

87 %

81 %

64 %

64 %

Index (2007 = 100)

100

93

73

73

5.2.2   Försäljningsvolymer och marknadsandel

| (86) | I linje med utvecklingen av tillverkningsvolymer föll unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder i en grad som motsvarade förbrukningsminskningen, dvs. med 30 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning har följt en liknande utveckling som förbrukningen i fråga om minskning jämfört med föregående år.

  Tabell 6


  Försäljning till icke-närstående kunder | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (000 m2) | | | | |
| Försäljning i unionen | 1 275 486 | 1 099 092 | 992 204 | 895 140 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 86 | 78 | 70 |

(86)

I linje med utvecklingen av tillverkningsvolymer föll unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden till icke-närstående kunder i en grad som motsvarade förbrukningsminskningen, dvs. med 30 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning har följt en liknande utveckling som förbrukningen i fråga om minskning jämfört med föregående år.

Tabell 6

Försäljning till icke-närstående kunder

2007

2008

2009

UP

Volym (000 m2)

Försäljning i unionen

1 275 486

1 099 092

992 204

895 140

Index (2007 = 100)

100

86

78

70

| (87) | Unionsindustrins marknadsandel minskade med 1 procentenhet under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 7


  Marknadsandel i unionen | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel i unionen | 89 % | 89 % | 90 % | 88 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 101 | 99 |

(87)

Unionsindustrins marknadsandel minskade med 1 procentenhet under skadeundersökningsperioden.

Tabell 7

Marknadsandel i unionen

2007

2008

2009

UP

Marknadsandel i unionen

89 %

89 %

90 %

88 %

Index (2007 = 100)

100

100

101

99

5.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (88) | Sysselsättningen minskade med 11 % mellan 2007 och 2008. Under skadeundersökningsperioden minskade den med 16 %.

  Tabell 8


  Sysselsättning | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittsperiod | | | | |
| Total sysselsättning | 92 588 | 82 214 | 79 518 | 77 458 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 89 | 86 | 84 |

(88)

Sysselsättningen minskade med 11 % mellan 2007 och 2008. Under skadeundersökningsperioden minskade den med 16 %.

Tabell 8

Sysselsättning

2007

2008

2009

UP

Genomsnittsperiod

Total sysselsättning

92 588

82 214

79 518

77 458

Index (2007 = 100)

100

89

86

84

| (89) | Produktiviteten hos unionsindustrins anställda, mätt som tillverkningsvolym per anställd och år, var stabil mellan 2007 och 2008. Från 2008 till undersökningsperioden var det dock en nedgång i produktivitet på 19 % kopplad till produktionsminskningen.

  Tabell 9


  Produktivitet | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (m2 per år och anställd) | 17 439 | 17 453 | 13 834 | 14 132 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 79 | 81 |

(89)

Produktiviteten hos unionsindustrins anställda, mätt som tillverkningsvolym per anställd och år, var stabil mellan 2007 och 2008. Från 2008 till undersökningsperioden var det dock en nedgång i produktivitet på 19 % kopplad till produktionsminskningen.

Tabell 9

Produktivitet

2007

2008

2009

UP

Produktivitet (m2 per år och anställd)

17 439

17 453

13 834

14 132

Index (2007 = 100)

100

100

79

81

5.2.4   Dumpningsmarginalens omfattning

| (90) | Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning. Alla marginaler som har fastställts översteg väsentligt miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volymer och priser kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen dessutom inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(90)

Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning. Alla marginaler som har fastställts översteg väsentligt miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volymer och priser kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen dessutom inte anses vara försumbara.

5.3   Mikroekonomiska indikatorer

| (91) | Analysen av de mikroekonomiska delarna (lager, försäljningspriser, kassaflöde, lönsamhet, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar, och löner) gjordes på företagsnivå, dvs. för de enskilda unionstillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(91)

Analysen av de mikroekonomiska delarna (lager, försäljningspriser, kassaflöde, lönsamhet, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar, och löner) gjordes på företagsnivå, dvs. för de enskilda unionstillverkarna i urvalet.

5.3.1   Allmänt

| (92) | För vissa mikroekonomiska indikatorer (försäljningspris, tillverkningskostnad, lönsamhet och räntabilitet, dvs. indikatorer som uttrycks i annat än absoluta värden, dvs. endast värden uttryckta i procent) har resultaten för de utvalda företagen i det aktuella segmentet viktats enligt det segmentets andel av den sammanlagda unionstillverkningen (genom tillämpning av varje segments specifika andel av hela sektorn för keramiska plattor – 52 % för småföretag, 24 % var för medelstora och stora företag). Det garanterar att resultaten från stora företag inte dominerar skadeanalysen utan att situationen för småföretag, som tillsammans svarar för den största andelen av unionstillverkningen, har speglats korrekt. |
| --- | --- |

(92)

För vissa mikroekonomiska indikatorer (försäljningspris, tillverkningskostnad, lönsamhet och räntabilitet, dvs. indikatorer som uttrycks i annat än absoluta värden, dvs. endast värden uttryckta i procent) har resultaten för de utvalda företagen i det aktuella segmentet viktats enligt det segmentets andel av den sammanlagda unionstillverkningen (genom tillämpning av varje segments specifika andel av hela sektorn för keramiska plattor – 52 % för småföretag, 24 % var för medelstora och stora företag). Det garanterar att resultaten från stora företag inte dominerar skadeanalysen utan att situationen för småföretag, som tillsammans svarar för den största andelen av unionstillverkningen, har speglats korrekt.

5.3.2   Lager

| (93) | Trots att unionsindustrins utgående lager minskade i absoluta termer med 14 % under skadeundersökningsperioden, ökade de väsentligt i procent av tillverkningen (med 37 %).

  Tabell 10 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (000 m2) | 48 554 | 50 871 | 39 689 | 41 887 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 105 | 82 | 86 |
| Lager i procent av tillverkningen | 43 % | 49 % | 55 % | 59 % |
| Index (2007 = 100) | 100 | 114 | 128 | 137 |

(93)

Trots att unionsindustrins utgående lager minskade i absoluta termer med 14 % under skadeundersökningsperioden, ökade de väsentligt i procent av tillverkningen (med 37 %).

Tabell 10

2007

2008

2009

UP

Lager (000 m2)

48 554

50 871

39 689

41 887

Index (2007 = 100)

100

105

82

86

Lager i procent av tillverkningen

43 %

49 %

55 %

59 %

Index (2007 = 100)

100

114

128

137

| (94) | Lagerökningen är en talande skadefaktor. Företagen i sektorn har normalt lager på tre månaders tillverkning, men trycket från den kinesiska dumpade importen har tvingat dem att utöka sina lager upp till sex månaders tillverkning. Det har konstaterats en jämn, årlig lagerökning från 43 % 2007 till 59 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Lagerökningen är en talande skadefaktor. Företagen i sektorn har normalt lager på tre månaders tillverkning, men trycket från den kinesiska dumpade importen har tvingat dem att utöka sina lager upp till sex månaders tillverkning. Det har konstaterats en jämn, årlig lagerökning från 43 % 2007 till 59 % under undersökningsperioden.

| (95) | Lagerökningen förklaras av det faktum att de kinesiska exporterande tillverkarna har fokuserat på att sälja stora partier homogena produkter, medan unionsindustrin erbjuder ett mycket bredare produktutbud i fråga om sorter, färger och storlekar. För att kunna hantera specifika ordrar inom mycket kort tid var unionsindustrin tvungen att öka lagren. |
| --- | --- |

(95)

Lagerökningen förklaras av det faktum att de kinesiska exporterande tillverkarna har fokuserat på att sälja stora partier homogena produkter, medan unionsindustrin erbjuder ett mycket bredare produktutbud i fråga om sorter, färger och storlekar. För att kunna hantera specifika ordrar inom mycket kort tid var unionsindustrin tvungen att öka lagren.

5.3.3   Försäljningspriser

| (96) | Unionsindustrins försäljningspriser ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 11


  Pris per enhet på unionsmarknaden | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhetspris på unionsförsäljningen (euro per m2) | 8,0 | 8,4 | 8,7 | 8,8 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 104 | 108 | 110 |

(96)

Unionsindustrins försäljningspriser ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 11

Pris per enhet på unionsmarknaden

2007

2008

2009

UP

Enhetspris på unionsförsäljningen (euro per m2)

8,0

8,4

8,7

8,8

Index (2007 = 100)

100

104

108

110

| (97) | Prisökningen berodde på flera faktorer. För det första fanns ett behov att täcka ökade tillverkningskostnader som under samma period steg med 14 % (se skäl 106). Prisökningen berodde också på de ökade lagren (se skäl 95) och på det ändrade produktutbudet som unionsindustrin erbjuder. Importen från Kina är inriktad på stora partier homogena produkter. Unionsindustrin var därför tvungen att fokusera på små partier av den berörda produkten, där efterfrågan var mer fragmenterad med mindre volymer och större variation på sorter, färger och storlekar. |
| --- | --- |

(97)

Prisökningen berodde på flera faktorer. För det första fanns ett behov att täcka ökade tillverkningskostnader som under samma period steg med 14 % (se skäl 106). Prisökningen berodde också på de ökade lagren (se skäl 95) och på det ändrade produktutbudet som unionsindustrin erbjuder. Importen från Kina är inriktad på stora partier homogena produkter. Unionsindustrin var därför tvungen att fokusera på små partier av den berörda produkten, där efterfrågan var mer fragmenterad med mindre volymer och större variation på sorter, färger och storlekar.

| (98) | Trots ökningen av enhetspriserna drevs unionsindustrin under vinstmålet. Segmentet småföretag gick i själva verket med förlust. |
| --- | --- |

(98)

Trots ökningen av enhetspriserna drevs unionsindustrin under vinstmålet. Segmentet småföretag gick i själva verket med förlust.

| (99) | Utvecklingen av priser för import från Kina beskrivs i skäl 75. Som framgår följer priserna en annan utveckling än unionsindustrin och låg konstant lägre. Under undersökningsperioden var priserna från Kina hälften av unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(99)

Utvecklingen av priser för import från Kina beskrivs i skäl 75. Som framgår följer priserna en annan utveckling än unionsindustrin och låg konstant lägre. Under undersökningsperioden var priserna från Kina hälften av unionsindustrins priser.

5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och löner

| (100) | Som nämns ovan var ökningen av tillverkningskostnaden högre än ökningen av försäljningspriserna. Kostnadsökningen var 14 % under skadeundersökningsperioden, men unionsindustrin kunde endast öka sina priser med 9 %. Lönsamheten försämrades alltså från 3,9 % år 2007 till 0,4 % under undersökningsperioden. Den lägsta vinsten hade industrin 2009, när den inte kunde täcka sina kostnader utan gick med en förlust på 1,2 %. Av tre segment är det hårdast drabbade segmentet småföretagen som har registrerat förlust sedan 2008. Stora och medelstora företag har trots väsentliga lönsamhetsminskningar klarat att sälja till låga, om än inte hållbara vinster. |
| --- | --- |

(100)

Som nämns ovan var ökningen av tillverkningskostnaden högre än ökningen av försäljningspriserna. Kostnadsökningen var 14 % under skadeundersökningsperioden, men unionsindustrin kunde endast öka sina priser med 9 %. Lönsamheten försämrades alltså från 3,9 % år 2007 till 0,4 % under undersökningsperioden. Den lägsta vinsten hade industrin 2009, när den inte kunde täcka sina kostnader utan gick med en förlust på 1,2 %. Av tre segment är det hårdast drabbade segmentet småföretagen som har registrerat förlust sedan 2008. Stora och medelstora företag har trots väsentliga lönsamhetsminskningar klarat att sälja till låga, om än inte hållbara vinster.

| (101) | Vilka vinster som stora och medelstora företag gjort kan inte avslöjas av sekretesskäl. I segmentet stora företag bygger vinstberäkningen på uppgifter från ett företag, eftersom ett avslöjande av resultaten för medelstora företag skulle göra det möjligt för andra företag att beräkna vinsterna för andra segment, eftersom de sammanlagda vägda vinsterna är kända.

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, investeringar och löner | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettovinst av unionsförsäljningen till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen) | 3,9 % | 0,6 % | – 1,2 % | 0,4 % |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 86 663 | 55 131 | 41 599 | 40 256 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 64 | 48 | 46 |
| Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde) | 8,3 % | 4,0 % | – 0,5 % | 1,1 % |
| Nettoinvesteringar (i tusen euro) | 15 733 | 15 673 | 11 005 | 11 283 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 70 | 72 |
| Årliga arbetskraftskostnader per anställd | 38 910 | 39 714 | 37 366 | 37 242 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 102 | 96 | 96 |

(101)

Vilka vinster som stora och medelstora företag gjort kan inte avslöjas av sekretesskäl. I segmentet stora företag bygger vinstberäkningen på uppgifter från ett företag, eftersom ett avslöjande av resultaten för medelstora företag skulle göra det möjligt för andra företag att beräkna vinsterna för andra segment, eftersom de sammanlagda vägda vinsterna är kända.

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, investeringar och löner

2007

2008

2009

UP

Nettovinst av unionsförsäljningen till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen)

3,9 %

0,6 %

– 1,2 %

0,4 %

Kassaflöde (i tusen euro)

86 663

55 131

41 599

40 256

Index (2007 = 100)

100

64

48

46

Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)

8,3 %

4,0 %

– 0,5 %

1,1 %

Nettoinvesteringar (i tusen euro)

15 733

15 673

11 005

11 283

Index (2007 = 100)

100

100

70

72

Årliga arbetskraftskostnader per anställd

38 910

39 714

37 366

37 242

Index (2007 = 100)

100

102

96

96

| (102) | Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, förblev positivt under skadeundersökningsperioden. Det minskade dock med 54 % mellan 2007 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, förblev positivt under skadeundersökningsperioden. Det minskade dock med 54 % mellan 2007 och undersökningsperioden.

| (103) | Räntabiliteten följde i stort lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Räntabiliteten följde i stort lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.

| (104) | Mellan 2007 och undersökningsperioden minskade det årliga flödet av investeringar i den berörda produkten som gjordes av unionsindustrin med 28 %. |
| --- | --- |

(104)

Mellan 2007 och undersökningsperioden minskade det årliga flödet av investeringar i den berörda produkten som gjordes av unionsindustrin med 28 %.

| (105) | Mellan 2007 och undersökningsperioden minskade den genomsnittliga lönen per anställd med 4 %. |
| --- | --- |

(105)

Mellan 2007 och undersökningsperioden minskade den genomsnittliga lönen per anställd med 4 %.

5.3.5   Tillverkningskostnad

Tabell 13

Tillverkningskostnad

| | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningskostnad euro/m2 | 7,7 | 8,3 | 8,8 | 8,8 |
| Index | 100 | 108 | 114 | 114 |

2007

2008

2009

UP

Tillverkningskostnad euro/m2

7,7

8,3

8,8

8,8

Index

100

108

114

114

| (106) | Som anges ovan ökade tillverkningskostnaden med 14 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen berodde på lagerökningen (se skäl 95) och på det ändrade produktutbudet som unionsindustrin erbjuder (fler sorter, färger och storlekar), medan de kinesiska exporterande tillverkarna har fokuserat på att sälja stora partier homogena produkter. Unionsindustrin var tvungen att öka lagren för att kunna hantera specifika ordrar inom mycket kort tid och var även tvungen att erbjuda ett bredare produktutbud. |
| --- | --- |

(106)

Som anges ovan ökade tillverkningskostnaden med 14 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen berodde på lagerökningen (se skäl 95) och på det ändrade produktutbudet som unionsindustrin erbjuder (fler sorter, färger och storlekar), medan de kinesiska exporterande tillverkarna har fokuserat på att sälja stora partier homogena produkter. Unionsindustrin var tvungen att öka lagren för att kunna hantera specifika ordrar inom mycket kort tid och var även tvungen att erbjuda ett bredare produktutbud.

6.   Slutsats om skada

| (107) | Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym till icke-närstående kunder och sysselsättning försämrades under skadeundersökningsperioden. Även om det inte går att bortse från att den negativa utvecklingen av förbrukningen i unionen hade en negativ inverkan på unionsindustrin, är det anmärkningsvärt att den kinesiska importen lyckades öka sin marknadsandel genom pristrycket. |
| --- | --- |

(107)

Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. tillverkningsvolym, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym till icke-närstående kunder och sysselsättning försämrades under skadeundersökningsperioden. Även om det inte går att bortse från att den negativa utvecklingen av förbrukningen i unionen hade en negativ inverkan på unionsindustrin, är det anmärkningsvärt att den kinesiska importen lyckades öka sin marknadsandel genom pristrycket.

| (108) | Dessutom påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionstillverkarnas ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, mycket negativt under skadeundersökningsperioden. En talande skadefaktor är den väsentliga lagerökningen (med 37 %) under skadeundersökningsperioden. Lagerökningen förklaras av det faktum att de kinesiska exporterande tillverkarna har fokuserat på att sälja stora partier homogena produkter, medan unionsindustrin erbjuder ett mycket bredare produktutbud i fråga om sorter, färger och storlekar. Unionsindustrin var tvungen att öka lagren för att kunna hantera specifika ordrar inom mycket kort tid och för att erbjuda ett bredare produktutbud. |
| --- | --- |

(108)

Dessutom påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionstillverkarnas ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, mycket negativt under skadeundersökningsperioden. En talande skadefaktor är den väsentliga lagerökningen (med 37 %) under skadeundersökningsperioden. Lagerökningen förklaras av det faktum att de kinesiska exporterande tillverkarna har fokuserat på att sälja stora partier homogena produkter, medan unionsindustrin erbjuder ett mycket bredare produktutbud i fråga om sorter, färger och storlekar. Unionsindustrin var tvungen att öka lagren för att kunna hantera specifika ordrar inom mycket kort tid och för att erbjuda ett bredare produktutbud.

| (109) | Även om unionsindustrins försäljningspriser ökade under skadeundersökningsperioden beror det främst på de ökade tillverkningskostnaderna. Totalt sett försämrades lönsamheten under skadeundersökningsperioden. Segmentet småföretag, som utgör hälften av unionsindustrin, har i själva verket gått med förlust sedan 2008. Trots de ökade försäljningspriserna har industrin alltså inte kunnat få en tillräcklig vinst. Industrin hade inte möjlighet att höja sina försäljningspriser till en nivå som skulle generera den vinst som är en förutsättning för långsiktig lönsamhet. |
| --- | --- |

(109)

Även om unionsindustrins försäljningspriser ökade under skadeundersökningsperioden beror det främst på de ökade tillverkningskostnaderna. Totalt sett försämrades lönsamheten under skadeundersökningsperioden. Segmentet småföretag, som utgör hälften av unionsindustrin, har i själva verket gått med förlust sedan 2008. Trots de ökade försäljningspriserna har industrin alltså inte kunnat få en tillräcklig vinst. Industrin hade inte möjlighet att höja sina försäljningspriser till en nivå som skulle generera den vinst som är en förutsättning för långsiktig lönsamhet.

| (110) | Analysen av prisutvecklingen som bygger på siffror från Eurostat visar att prisskillnaden mellan den dumpade importen från Kina och unionsindustrin priser ökade från omkring 40 % år 2007 och 2008 till omkring 50 % 2009 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Analysen av prisutvecklingen som bygger på siffror från Eurostat visar att prisskillnaden mellan den dumpade importen från Kina och unionsindustrin priser ökade från omkring 40 % år 2007 och 2008 till omkring 50 % 2009 och undersökningsperioden.

| (111) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(111)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (112) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållades av den dumpade importen från det berörda landet. Även andra kända faktorer, utöver dumpad import, som eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs dumpad import. |
| --- | --- |

(112)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit vållades av den dumpade importen från det berörda landet. Även andra kända faktorer, utöver dumpad import, som eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs dumpad import.

2.   Verkningarna av importen från Kina

| (113) | De exporterande kinesiska tillverkarnas ökande marknadsandel under skadeundersökningsperioden sammanföll i tiden med en minskning av unionsindustrins vinster och en väsentlig ökning av dess lager. |
| --- | --- |

(113)

De exporterande kinesiska tillverkarnas ökande marknadsandel under skadeundersökningsperioden sammanföll i tiden med en minskning av unionsindustrins vinster och en väsentlig ökning av dess lager.

| (114) | Detta sammanföll också med en minskning av förbrukningen i unionen. Medan den kinesiska importen minskade i volym med 9 procentenheter mellan 2007 och 2009, i linje med den minskade förbrukningen (dock inte i samma takt – förbrukningen minskade med 23 procentenheter under samma period), har den kinesiska marknadsandelen stadigt ökat sedan 2007. Mellan 2009 och undersökningsperioden har dessutom den kinesiska importen ökat med 6 procentenheter, trots att förbrukningen har minskat med ytterligare 6 procentenheter. |
| --- | --- |

(114)

Detta sammanföll också med en minskning av förbrukningen i unionen. Medan den kinesiska importen minskade i volym med 9 procentenheter mellan 2007 och 2009, i linje med den minskade förbrukningen (dock inte i samma takt – förbrukningen minskade med 23 procentenheter under samma period), har den kinesiska marknadsandelen stadigt ökat sedan 2007. Mellan 2009 och undersökningsperioden har dessutom den kinesiska importen ökat med 6 procentenheter, trots att förbrukningen har minskat med ytterligare 6 procentenheter.

| (115) | Prisskillnaden (grundad på genomsnittssiffror från Eurostat) mellan kinesisk import och unionsindustrins priser var mycket stor under hela skadeundersökningsperioden. Det faktum att den redan 2007 uppgick till över 40 % tyder på att de kinesiska exporterande tillverkarnas prisstrategi inleddes före den ekonomiska krisen. Skillnaden efter krisen hade ökat till 50 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Prisskillnaden (grundad på genomsnittssiffror från Eurostat) mellan kinesisk import och unionsindustrins priser var mycket stor under hela skadeundersökningsperioden. Det faktum att den redan 2007 uppgick till över 40 % tyder på att de kinesiska exporterande tillverkarnas prisstrategi inleddes före den ekonomiska krisen. Skillnaden efter krisen hade ökat till 50 % under undersökningsperioden.

| (116) | Den kinesiska importens marknadsandel i kombination med minskade priser och ökad prisskillnad mellan unionens och Kinas priser sammanföll i tid med den försämrade situationen för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(116)

Den kinesiska importens marknadsandel i kombination med minskade priser och ökad prisskillnad mellan unionens och Kinas priser sammanföll i tid med den försämrade situationen för unionsindustrin.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1   Verkningar av import från andra tredjeländer än Kina

| (117) | Volymen för import från andra tredjeländer än Kina minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Den importens marknadsandel minskade också något under samma period (omkring 1 %). Medan priserna på denna import var jämförbara med kinesiska priser 2007 ökade prisskillnaden till 18 % år 2009 och 16 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Volymen för import från andra tredjeländer än Kina minskade med 40 % under skadeundersökningsperioden. Den importens marknadsandel minskade också något under samma period (omkring 1 %). Medan priserna på denna import var jämförbara med kinesiska priser 2007 ökade prisskillnaden till 18 % år 2009 och 16 % under undersökningsperioden.

| (118) | Turkiet är den näst största exportören till unionen med en marknadsandel på 3 % under undersökningsperioden. Denna marknadsandel förblev stabil (minskade något med 0,4 %) under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från Turkiet minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden. Även om priserna för den turkiska importen låg under unionsindustrins (med omkring 40 % under skadeundersökningsperioden), ökade prisskillnaden mellan turkisk och kinesisk import till 16 % år 2009 och undersökningsperioden till följd av en ökning på 22 % av de turkiska priserna. Därför kan det inte uteslutas att import från andra tredjeländer än Kina kan ha bidragit i en mycket utsträckning till den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit. De bryter dock inte det orsakssamband som fastställts med den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(118)

Turkiet är den näst största exportören till unionen med en marknadsandel på 3 % under undersökningsperioden. Denna marknadsandel förblev stabil (minskade något med 0,4 %) under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från Turkiet minskade med 37 % under skadeundersökningsperioden. Även om priserna för den turkiska importen låg under unionsindustrins (med omkring 40 % under skadeundersökningsperioden), ökade prisskillnaden mellan turkisk och kinesisk import till 16 % år 2009 och undersökningsperioden till följd av en ökning på 22 % av de turkiska priserna. Därför kan det inte uteslutas att import från andra tredjeländer än Kina kan ha bidragit i en mycket utsträckning till den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit. De bryter dock inte det orsakssamband som fastställts med den dumpade importen från Kina.

4.   Verkningar av unionsindustrins stora fragmentering

| (119) | Unionsindustrin för keramiska plattor är mycket fragmenterad. Det sammanlagda antalet företag minskade dock under skadeundersökningsperioden på grund av en konsolideringsprocess som har pågått de senaste tjugo åren. Det viktigaste är ändå att i de medlemsstater med den största tillverkningsandelen, där samtidigt fragmenteringen är mer uttalad, har undersökningen visat att företagen samarbetar i kluster. Denna struktur är en garant för att resurserna fördelas effektivt. Fragmenteringen gör i själva verket att stora företag kan lägga ut tillverkning av vissa produkttyper på entreprenad till småföretag (i fråga om färger och storlekar, osv.). Med småföretagens hjälp kan industrin erbjuda många produkttyper på kort tid. Detta blev särskilt viktigt mot bakgrund av den kinesiska konkurrensen med försäljning av stora partier homogena produkter där det inte finns något utrymme för flexibilitet i utformning, färger osv. Under dessa omständigheter kan inget orsakssamband fastställas mellan fragmenteringen och den försämrade situationen för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Unionsindustrin för keramiska plattor är mycket fragmenterad. Det sammanlagda antalet företag minskade dock under skadeundersökningsperioden på grund av en konsolideringsprocess som har pågått de senaste tjugo åren. Det viktigaste är ändå att i de medlemsstater med den största tillverkningsandelen, där samtidigt fragmenteringen är mer uttalad, har undersökningen visat att företagen samarbetar i kluster. Denna struktur är en garant för att resurserna fördelas effektivt. Fragmenteringen gör i själva verket att stora företag kan lägga ut tillverkning av vissa produkttyper på entreprenad till småföretag (i fråga om färger och storlekar, osv.). Med småföretagens hjälp kan industrin erbjuda många produkttyper på kort tid. Detta blev särskilt viktigt mot bakgrund av den kinesiska konkurrensen med försäljning av stora partier homogena produkter där det inte finns något utrymme för flexibilitet i utformning, färger osv. Under dessa omständigheter kan inget orsakssamband fastställas mellan fragmenteringen och den försämrade situationen för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.

4.1   Den ekonomiska krisens inverkan

| (120) | Undersökningen visade att den ekonomiska krisen otvivelaktigt påverkade unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(120)

Undersökningen visade att den ekonomiska krisen otvivelaktigt påverkade unionsindustrins situation.

| (121) | Inverkan berodde främst på en nedgång inom byggbranschen, vilket märktes i den minskade förbrukningen av keramiska plattor. Rent allmänt uppgick nedgången i hela EU:s byggsektor till 7,5 % (3) 2009. Den exakta inverkan från det allmänna ekonomiska klimatet på byggbranschen varierar mellan branschens olika segment (4). Under 2009 koncentrerades minskningen i byggverksamhet främst till nybyggnationer och andra privata byggnader än bostadshus. Däremot har anläggningssektorn påverkats mindre och offentliga segmentet för andra byggnader än bostadshus växte till och med med 1,1 % under 2009. Enligt European Construction Industry Federation speglar denna utveckling statliga åtgärder för att upprätthålla eller till och med öka utgifterna inom offentliga byggnader och infrastruktur, som en del av nationella stimulanspaket. På liknande sätt har skattelättnader för energieffektiva lösningar mildrat inverkan från den ekonomiska nedgången inom renovering och underhåll. |
| --- | --- |

(121)

Inverkan berodde främst på en nedgång inom byggbranschen, vilket märktes i den minskade förbrukningen av keramiska plattor. Rent allmänt uppgick nedgången i hela EU:s byggsektor till 7,5 % (3) 2009. Den exakta inverkan från det allmänna ekonomiska klimatet på byggbranschen varierar mellan branschens olika segment (4). Under 2009 koncentrerades minskningen i byggverksamhet främst till nybyggnationer och andra privata byggnader än bostadshus. Däremot har anläggningssektorn påverkats mindre och offentliga segmentet för andra byggnader än bostadshus växte till och med med 1,1 % under 2009. Enligt European Construction Industry Federation speglar denna utveckling statliga åtgärder för att upprätthålla eller till och med öka utgifterna inom offentliga byggnader och infrastruktur, som en del av nationella stimulanspaket. På liknande sätt har skattelättnader för energieffektiva lösningar mildrat inverkan från den ekonomiska nedgången inom renovering och underhåll.

| (122) | Ovannämnda utveckling har haft en positiv effekt på segmenten renovering och underhåll (positiva effekter på tillverkning, försäljning och lönsamhet inom industrin i senare led i förädlingskedjan, eftersom vinstmarginalerna är högre inom detaljhandeln). Dessa segment påverkades mindre av den ekonomiska nedgången. |
| --- | --- |

(122)

Ovannämnda utveckling har haft en positiv effekt på segmenten renovering och underhåll (positiva effekter på tillverkning, försäljning och lönsamhet inom industrin i senare led i förädlingskedjan, eftersom vinstmarginalerna är högre inom detaljhandeln). Dessa segment påverkades mindre av den ekonomiska nedgången.

| (123) | Följande analys visar att även om den ekonomiska nedgången kan ha påverkat unionsindustrins situation, beror utan tvekan den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit på den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(123)

Följande analys visar att även om den ekonomiska nedgången kan ha påverkat unionsindustrins situation, beror utan tvekan den väsentliga skada som unionsindustrin har lidit på den dumpade importen från Kina.

| (124) | För det första visar undersökningen att byggbranschen började återhämta sig från effekterna av den ekonomiska nedgången under undersökningsperioden, medan unionsindustrins indikatorer fortsatte att visa en nedåtgående tendens. |
| --- | --- |

(124)

För det första visar undersökningen att byggbranschen började återhämta sig från effekterna av den ekonomiska nedgången under undersökningsperioden, medan unionsindustrins indikatorer fortsatte att visa en nedåtgående tendens.

| (125) | För det andra är en viktig faktor utvecklingen av lagren, som i detta fall fungerar som en talande skadeindikator (se skäl 93). En jämn, årlig lagerökning har kunnat konstateras. Denna slags jämna ökning tyder på att unionsindustrin i själva verket var under konstant press från de kinesiska exporterande tillverkarna. Om lagerökningen skulle ha kunnat tillskrivas den ekonomiska nedgången skulle troligen en väsentlig ökning ha konstaterats under krisåren snarare än en jämn utveckling under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

För det andra är en viktig faktor utvecklingen av lagren, som i detta fall fungerar som en talande skadeindikator (se skäl 93). En jämn, årlig lagerökning har kunnat konstateras. Denna slags jämna ökning tyder på att unionsindustrin i själva verket var under konstant press från de kinesiska exporterande tillverkarna. Om lagerökningen skulle ha kunnat tillskrivas den ekonomiska nedgången skulle troligen en väsentlig ökning ha konstaterats under krisåren snarare än en jämn utveckling under hela skadeundersökningsperioden.

| (126) | Slutligen visade en analys av lönsamheten, särskilt för småföretagen, som svarade för nära 50 % av unionstillverkningen under undersökningsperioden, att dessa företag uppnådde en mycket blygsam vinst på 0,3 % redan under 2007 och att de har gjort förlust sedan dess. Detta tyder på att deras situation började försämras redan före krisen. |
| --- | --- |

(126)

Slutligen visade en analys av lönsamheten, särskilt för småföretagen, som svarade för nära 50 % av unionstillverkningen under undersökningsperioden, att dessa företag uppnådde en mycket blygsam vinst på 0,3 % redan under 2007 och att de har gjort förlust sedan dess. Detta tyder på att deras situation började försämras redan före krisen.

| (127) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att försämringen av den ekonomiska situationen för unionsindustrin främst orsakades av den dumpade importen från Kina. Även om den ekonomiska krisen och den resulterande nedgången i efterfrågan kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin led, var inte dess inverkan sådan att den bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(127)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att försämringen av den ekonomiska situationen för unionsindustrin främst orsakades av den dumpade importen från Kina. Även om den ekonomiska krisen och den resulterande nedgången i efterfrågan kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin led, var inte dess inverkan sådan att den bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

4.2   Påståenden om självförvållad skada

| (128) | En importör påstod att den främsta orsaken till skadan var lågprisförsäljning från polska tillverkare av keramiska plattor. Härvid ska noteras att skadeanalysen bör genomföras på hela unionsindustrin och inte inriktas på en del av den. Kommissionen analyserade ändå situationen på den polska marknaden på grundval av de tillgängliga uppgifterna (det erinras om att det utvalda polska företaget beslutade att avbryta sitt samarbete med undersökningen och inget annat polskt företag gick med på att samarbeta). |
| --- | --- |

(128)

En importör påstod att den främsta orsaken till skadan var lågprisförsäljning från polska tillverkare av keramiska plattor. Härvid ska noteras att skadeanalysen bör genomföras på hela unionsindustrin och inte inriktas på en del av den. Kommissionen analyserade ändå situationen på den polska marknaden på grundval av de tillgängliga uppgifterna (det erinras om att det utvalda polska företaget beslutade att avbryta sitt samarbete med undersökningen och inget annat polskt företag gick med på att samarbeta).

| (129) | För det första fann man att, när det gäller volym, hade den polska försäljningen på övriga unionsmarknaden en marknadsandel på mindre än 3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(129)

För det första fann man att, när det gäller volym, hade den polska försäljningen på övriga unionsmarknaden en marknadsandel på mindre än 3 % under undersökningsperioden.

| (130) | För det andra, om polska företag hade samarbetat i undersökningen och deras priser hade tagits med i beräkningen vid analysen av prisunderskridandet skulle detta ha haft en mycket begränsad effekt på den totala beräkningen av prisunderskridandet. På grund av bristen på samarbete från det polska företagets sida fanns det ingen detaljerad prisinformation per produktkontrollnummer. Men även med en ”maximal verkan” där all polsk försäljning skulle ha ingått i beräkningen skulle verkan ha varit marginell och inte ha ändrat den totala bilden med tanke på de relativt små försäljningsvolymerna (5). |
| --- | --- |

(130)

För det andra, om polska företag hade samarbetat i undersökningen och deras priser hade tagits med i beräkningen vid analysen av prisunderskridandet skulle detta ha haft en mycket begränsad effekt på den totala beräkningen av prisunderskridandet. På grund av bristen på samarbete från det polska företagets sida fanns det ingen detaljerad prisinformation per produktkontrollnummer. Men även med en ”maximal verkan” där all polsk försäljning skulle ha ingått i beräkningen skulle verkan ha varit marginell och inte ha ändrat den totala bilden med tanke på de relativt små försäljningsvolymerna (5).

| (131) | Mot bakgrund av detta var inverkan från den polska försäljningen på den skada som unionsindustrin lidit begränsad, om ens någon. |
| --- | --- |

(131)

Mot bakgrund av detta var inverkan från den polska försäljningen på den skada som unionsindustrin lidit begränsad, om ens någon.

| (132) | Ett annat påstående om självförvållad skada var att några unionstillverkare ska ha kompletterat sina kataloger med import av kinesiska keramiska plattor och sålt dem vidare under sina egna varumärken. Detta påstående kunde dock inte bekräftas och dessutom visade de underlag som samlades in under undersökningen att denna import var marginell. Det kan därför inte fastställas att unionstillverkarnas import har bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(132)

Ett annat påstående om självförvållad skada var att några unionstillverkare ska ha kompletterat sina kataloger med import av kinesiska keramiska plattor och sålt dem vidare under sina egna varumärken. Detta påstående kunde dock inte bekräftas och dessutom visade de underlag som samlades in under undersökningen att denna import var marginell. Det kan därför inte fastställas att unionstillverkarnas import har bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

5.   Unionsindustrins exportresultat

| (133) | Exportresultatet undersöktes också såsom en av de kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. Analysen av uppgifterna från Eurostat visade att exporten från unionen minskade med 44 %. Priserna på denna export ökade dock med 32 %. För de samarbetsvilliga utvalda tillverkarna var minskningen mindre uttalad (– 24 %). Undersökningen visade också att exportandelen som procentsats av unionsindustrins sammanlagda försäljning ökade från 17 % år 2007 till 19 % 2009. Även om exportvolymen minskade för de samarbetsvilliga unionstillverkarna, var minskningen ändå mindre uttalad än försäljningsnedgången på unionsmarknaden (– 24 % för export jämfört med – 30 % för unionsförsäljningen). Därmed ansågs det att den minskade exportvolymen inte kan förklara nivån på den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(133)

Exportresultatet undersöktes också såsom en av de kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. Analysen av uppgifterna från Eurostat visade att exporten från unionen minskade med 44 %. Priserna på denna export ökade dock med 32 %. För de samarbetsvilliga utvalda tillverkarna var minskningen mindre uttalad (– 24 %). Undersökningen visade också att exportandelen som procentsats av unionsindustrins sammanlagda försäljning ökade från 17 % år 2007 till 19 % 2009. Även om exportvolymen minskade för de samarbetsvilliga unionstillverkarna, var minskningen ändå mindre uttalad än försäljningsnedgången på unionsmarknaden (– 24 % för export jämfört med – 30 % för unionsförsäljningen). Därmed ansågs det att den minskade exportvolymen inte kan förklara nivån på den skada som unionsindustrin lidit.

| (134) | Mot denna bakgrund drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrins exportresultat inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(134)

Mot denna bakgrund drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrins exportresultat inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

6.   Slutsats om orsakssamband

| (135) | Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina. Den ekonomiska krisen och import från andra tredjeländer än Kina bidrog till unionsindustrins situation, men deras inverkan var inte sådan att den bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(135)

Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina. Den ekonomiska krisen och import från andra tredjeländer än Kina bidrog till unionsindustrins situation, men deras inverkan var inte sådan att den bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (136) | På grundval av denna analys av verkningarna av alla kända faktorer för unionsindustrins situation drogs preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

På grundval av denna analys av verkningarna av alla kända faktorer för unionsindustrins situation drogs preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Unionsindustrins intresse

| (137) | Det finns en hög samarbetsvilja och ett starkt stöd från den europeiska tillverkarorganisationen (Cerame-Unie) och de största nationella tillverkarorganisationerna. Inga unionstillverkare har heller motsatt sig att undersökningen inleddes eller att åtgärder infördes. Detta tyder på att det uppenbarligen är i unionstillverkarnas intresse att åtgärder införs. |
| --- | --- |

(137)

Det finns en hög samarbetsvilja och ett starkt stöd från den europeiska tillverkarorganisationen (Cerame-Unie) och de största nationella tillverkarorganisationerna. Inga unionstillverkare har heller motsatt sig att undersökningen inleddes eller att åtgärder infördes. Detta tyder på att det uppenbarligen är i unionstillverkarnas intresse att åtgärder införs.

| (138) | Undersökningen visade att unionsindustrin lider väsentlig skada på grund av dumpad import som underskrider dess priser, vilket beskrivs närmare i skäl 76 ff. |
| --- | --- |

(138)

Undersökningen visade att unionsindustrin lider väsentlig skada på grund av dumpad import som underskrider dess priser, vilket beskrivs närmare i skäl 76 ff.

| (139) | Det kan antas att unionsindustrin skulle få nytta av åtgärder, som troligen skulle förhindra en ytterligare ökning av dumpad lågprisimport. |
| --- | --- |

(139)

Det kan antas att unionsindustrin skulle få nytta av åtgärder, som troligen skulle förhindra en ytterligare ökning av dumpad lågprisimport.

| (140) | Om åtgärder inte införs, kan det antas att ökningen av dumpad lågprisimport av keramiska plattor kommer att fortsätta eller till och med öka. Effekten av de sänkta försäljningspriserna på grund av den dumpade importen från Kina skulle fortsätta att pressa unionstillverkarnas försäljningspriser och vinster. |
| --- | --- |

(140)

Om åtgärder inte införs, kan det antas att ökningen av dumpad lågprisimport av keramiska plattor kommer att fortsätta eller till och med öka. Effekten av de sänkta försäljningspriserna på grund av den dumpade importen från Kina skulle fortsätta att pressa unionstillverkarnas försäljningspriser och vinster.

| (141) | Eftersom den ekonomiska situationen och lönsamheten för unionsindustrin inte är stark nog att klara ytterligare prispress från dumpad import som väsentligt underskrider dess priser, skulle det med största sannolikhet leda till att ett stort antal unionstillverkare gradvis försvinner. |
| --- | --- |

(141)

Eftersom den ekonomiska situationen och lönsamheten för unionsindustrin inte är stark nog att klara ytterligare prispress från dumpad import som väsentligt underskrider dess priser, skulle det med största sannolikhet leda till att ett stort antal unionstillverkare gradvis försvinner.

2.   Importörernas intresse

| (142) | De icke-närstående, samarbetsvilliga importörerna och användarna står för omkring 6 % av den sammanlagda importen från Kina. Sju icke-närstående importörer (varav en användare) valdes ut för stickprovsförfarandet (se skäl 15). De står för omkring 5 % av den sammanlagda importen från Kina. De samarbetsvilliga importörerna handlade främst med keramiska plattor, med undantag för en importör för vilken plattor utgjorde en mindre del av den totala verksamheten. För dessa samarbetsvilliga importörer var andelen import från Kina av deras totala inköp mycket hög (över 3/4). Det verkar visserligen finnas en marginal för att absorbera en prisökning på kinesisk import, eftersom importörernas pålägg på denna import ligger runt 50 %, men de rapporterar normalt vinster på omkring 5 %. |
| --- | --- |

(142)

De icke-närstående, samarbetsvilliga importörerna och användarna står för omkring 6 % av den sammanlagda importen från Kina. Sju icke-närstående importörer (varav en användare) valdes ut för stickprovsförfarandet (se skäl 15). De står för omkring 5 % av den sammanlagda importen från Kina. De samarbetsvilliga importörerna handlade främst med keramiska plattor, med undantag för en importör för vilken plattor utgjorde en mindre del av den totala verksamheten. För dessa samarbetsvilliga importörer var andelen import från Kina av deras totala inköp mycket hög (över 3/4). Det verkar visserligen finnas en marginal för att absorbera en prisökning på kinesisk import, eftersom importörernas pålägg på denna import ligger runt 50 %, men de rapporterar normalt vinster på omkring 5 %.

| (143) | Från ett rent kostnadsperspektiv skulle följaktligen åtgärder, om de införs, med största sannolikhet ha effekt på importörernas affärer. |
| --- | --- |

(143)

Från ett rent kostnadsperspektiv skulle följaktligen åtgärder, om de införs, med största sannolikhet ha effekt på importörernas affärer.

| (144) | I undersökningen konstateras det dock att det är möjligt för importörer och användare att byta till produkter från tredjeländer eller från unionen. Denna förändring kan göras relativt enkelt, eftersom den undersökta produkten tillverkas i många länder, både inom och utanför unionen (Turkiet, Förenade Arabemiraten, Egypten, Sydostasien, Brasilien med flera). |
| --- | --- |

(144)

I undersökningen konstateras det dock att det är möjligt för importörer och användare att byta till produkter från tredjeländer eller från unionen. Denna förändring kan göras relativt enkelt, eftersom den undersökta produkten tillverkas i många länder, både inom och utanför unionen (Turkiet, Förenade Arabemiraten, Egypten, Sydostasien, Brasilien med flera).

| (145) | En importör förklarade att företaget hade försökt byta leverantör som en följd av att undersökningen inletts, men att dess ansträngningar inte lyckats. Å andra sidan förklarade en annan importör att denna process redan pågick under undersökningstiden och var framgångsrik. En tredje förklarade att den skulle utöka sitt utbud till icke-kinesiska tillverkare och att detta skulle vara lätt gjort. |
| --- | --- |

(145)

En importör förklarade att företaget hade försökt byta leverantör som en följd av att undersökningen inletts, men att dess ansträngningar inte lyckats. Å andra sidan förklarade en annan importör att denna process redan pågick under undersökningstiden och var framgångsrik. En tredje förklarade att den skulle utöka sitt utbud till icke-kinesiska tillverkare och att detta skulle vara lätt gjort.

| (146) | Därför drogs preliminärt slutsatsen att införande av åtgärder inte skulle hindra unionsimportörerna från att köpa liknande produkter från andra källor. Syftet med antidumpningstullar är inte heller att skära av vissa handelskanaler, utan att återställa jämn konkurrens och motarbeta orättvisa handelsmetoder. |
| --- | --- |

(146)

Därför drogs preliminärt slutsatsen att införande av åtgärder inte skulle hindra unionsimportörerna från att köpa liknande produkter från andra källor. Syftet med antidumpningstullar är inte heller att skära av vissa handelskanaler, utan att återställa jämn konkurrens och motarbeta orättvisa handelsmetoder.

| (147) | Slutligen skulle den relativt låga samarbetsviljan hos icke-närstående importörer kunna tyda på att införande av åtgärder inte skulle ha någon större inverkan på deras verksamhet. |
| --- | --- |

(147)

Slutligen skulle den relativt låga samarbetsviljan hos icke-närstående importörer kunna tyda på att införande av åtgärder inte skulle ha någon större inverkan på deras verksamhet.

3.   Användarnas intressen

| (148) | Kommissionen kontaktade två stora användarorganisationer i unionen. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen kontaktade två stora användarorganisationer i unionen.

| (149) | Byggbranschen (företrädd av European Construction Industry Federation) beslutade att inte samarbeta aktivt med undersökningen. Den besvarade kommissionen första förfrågan, men avslutade sedan sitt samarbete på grund av brist på intresse från medlemmarna. |
| --- | --- |

(149)

Byggbranschen (företrädd av European Construction Industry Federation) beslutade att inte samarbeta aktivt med undersökningen. Den besvarade kommissionen första förfrågan, men avslutade sedan sitt samarbete på grund av brist på intresse från medlemmarna.

| (150) | Den låga samarbetsvilja från användarna kan tyda på att branschen inte är starkt beroende av kinesisk import eller på att branschen vid eventuella åtgärder inte skulle påverkas särskilt negativt. Detta verkar vara särskilt giltigt för byggbranschen, där keramiska plattor har mindre betydelse för slutkostnaderna enligt uppgift från tillverkarna under platsbesök. Detta verkar rimligt med tanke på kostnaden för andra material i nybyggnationer eller renoveringar. Som nämns ovan är det också relativt enkelt att byta leverantör. |
| --- | --- |

(150)

Den låga samarbetsvilja från användarna kan tyda på att branschen inte är starkt beroende av kinesisk import eller på att branschen vid eventuella åtgärder inte skulle påverkas särskilt negativt. Detta verkar vara särskilt giltigt för byggbranschen, där keramiska plattor har mindre betydelse för slutkostnaderna enligt uppgift från tillverkarna under platsbesök. Detta verkar rimligt med tanke på kostnaden för andra material i nybyggnationer eller renoveringar. Som nämns ovan är det också relativt enkelt att byta leverantör.

| (151) | Den europeiska organisationen för gör-det-själv-sektorn (EDRA) kontaktade kommissionen för sina medlemmars räkning. Deras organisation överlämnade sina synpunkter i början av undersökningen och hävdade att tullar skulle leda till en ökning av konsumentpriserna och ett byte till andra leverantörer skulle leda till höga priser, både för återförsäljare och konsumenter. Inga fakta som stöder detta påstående lades dock fram. |
| --- | --- |

(151)

Den europeiska organisationen för gör-det-själv-sektorn (EDRA) kontaktade kommissionen för sina medlemmars räkning. Deras organisation överlämnade sina synpunkter i början av undersökningen och hävdade att tullar skulle leda till en ökning av konsumentpriserna och ett byte till andra leverantörer skulle leda till höga priser, både för återförsäljare och konsumenter. Inga fakta som stöder detta påstående lades dock fram.

4.   Slutkonsumenternas intresse

| (152) | Kommissionen kontaktade en konsumentorganisation, som svarade att den inte var intresserad av att samarbeta. Ingen annan konsumentorganisation gav sig till känna. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen kontaktade en konsumentorganisation, som svarade att den inte var intresserad av att samarbeta. Ingen annan konsumentorganisation gav sig till känna.

| (153) | Inverkan från antidumpningstullar på konsumenterna blir troligen begränsad, eftersom det prispålägg som återförsäljarna gör normalt är mycket högt. Även om det skulle bli prisökningar skulle de ha relativt begränsad effekt på konsumenterna med tanke på att kostnadsökningen skulle ligga på mellan 1,50 och 3 euro per m2 (grundat på genomsnittspriset för kinesisk import på 4,50 euro under undersökningsperioden). Enskilda konsumenter köper begränsade mängder keramiska plattor och inte särskilt ofta. Dessutom skulle en kortvarig prisökning kunna ha långsiktigt goda effekter för konsumenterna genom att stärka konkurrensen på marknaden. Brist på konkurrens på lång sikt kan leda till ännu högre prisökning och att lågprisimporten försvinner. |
| --- | --- |

(153)

Inverkan från antidumpningstullar på konsumenterna blir troligen begränsad, eftersom det prispålägg som återförsäljarna gör normalt är mycket högt. Även om det skulle bli prisökningar skulle de ha relativt begränsad effekt på konsumenterna med tanke på att kostnadsökningen skulle ligga på mellan 1,50 och 3 euro per m2 (grundat på genomsnittspriset för kinesisk import på 4,50 euro under undersökningsperioden). Enskilda konsumenter köper begränsade mängder keramiska plattor och inte särskilt ofta. Dessutom skulle en kortvarig prisökning kunna ha långsiktigt goda effekter för konsumenterna genom att stärka konkurrensen på marknaden. Brist på konkurrens på lång sikt kan leda till ännu högre prisökning och att lågprisimporten försvinner.

5.   Leverantörernas intresse

| (154) | Varken leverantörer eller leverantörsorganisationer gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(154)

Varken leverantörer eller leverantörsorganisationer gav sig till känna under undersökningen.

| (155) | Undersökningen visade att de leverantörer som kan ha störst intresse av det pågående förfarandet var tillverkare av utrustning för tillverkning av keramiska plattor. Undersökningen visade också att vissa kinesiska tillverkare köpte sådan utrustning från leverantörer i unionen. Det framkom ändå av officiella uppgifter att försäljningen från unionen till Kina uppvisade en jämn, lätt nedåtgående tendens under det senaste årtiondet, och att Kina stod för en betydande men inte oproportionerligt stor del av försäljningen (omkring 10 %). Leverantörernas största kunder var faktiskt unionstillverkarna, och leverantörerna har därför ett stort intresse för och är beroende av unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(155)

Undersökningen visade att de leverantörer som kan ha störst intresse av det pågående förfarandet var tillverkare av utrustning för tillverkning av keramiska plattor. Undersökningen visade också att vissa kinesiska tillverkare köpte sådan utrustning från leverantörer i unionen. Det framkom ändå av officiella uppgifter att försäljningen från unionen till Kina uppvisade en jämn, lätt nedåtgående tendens under det senaste årtiondet, och att Kina stod för en betydande men inte oproportionerligt stor del av försäljningen (omkring 10 %). Leverantörernas största kunder var faktiskt unionstillverkarna, och leverantörerna har därför ett stort intresse för och är beroende av unionsindustrins resultat.

| (156) | Bristen på samarbetsvilja från denna sektor tyder dessutom på att leverantörerna inte anser att antidumpningsåtgärder mot import av den berörda produkten skulle påverka deras situation särskilt negativt. |
| --- | --- |

(156)

Bristen på samarbetsvilja från denna sektor tyder dessutom på att leverantörerna inte anser att antidumpningsåtgärder mot import av den berörda produkten skulle påverka deras situation särskilt negativt.

6.   Slutsats om unionens intresse

| (157) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att det överlag inte finns några tvingande skäl till att inte införa preliminära åtgärder beträffande import av keramiska plattor med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(157)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att det överlag inte finns några tvingande skäl till att inte införa preliminära åtgärder beträffande import av keramiska plattor med ursprung i Kina.

G.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (158) | Mot bakgrund av ovanstående slutsatser beträffande dumpning, den skada som vållats, orsakssamband och unionens intresse, bör provisoriska åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten från Kina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(158)

Mot bakgrund av ovanstående slutsatser beträffande dumpning, den skada som vållats, orsakssamband och unionens intresse, bör provisoriska åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten från Kina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

2.   Preliminära åtgärder

| (159) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(159)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (160) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland personer som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(160)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland personer som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

| (161) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen (6) med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(161)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen (6) med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (162) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(162)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

| (163) | För att minimera risken för kringgående till följd av den stora skillnaden mellan tullsatserna, anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att trygga en korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. De särskilda åtgärderna omfattar följande: En giltig faktura i enlighet med kraven i bilagan till den här förordningen ska uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla andra exportörer. |
| --- | --- |

(163)

För att minimera risken för kringgående till följd av den stora skillnaden mellan tullsatserna, anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att trygga en korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. De särskilda åtgärderna omfattar följande: En giltig faktura i enlighet med kraven i bilagan till den här förordningen ska uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla andra exportörer.

| (164) | Om volymen av exporten från de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna [en procentsats kan införas beroende på omständigheterna i varje enskilt fall], kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(164)

Om volymen av exporten från de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna [en procentsats kan införas beroende på omständigheterna i varje enskilt fall], kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull.

| (165) | Nedanstående föreslagna tullsatser bygger på de dumpningsmarginaler som fastställdes i undersökningen, eftersom de var lägre än skademarginalerna. De preliminära antidumpningstullar som fastställs är följande:







  Företag | Dumpningsmarginal | Preliminär tull |
| --- | --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd | 35,5 % | 35,5 % |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % | 36,6 % |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
  Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd | 26,2 % | 26,2 % |
| Övriga samarbetsvilliga tillverkare | 32,3 % | 32,3 % |
| Alla andra | 73,0 % | 73,0 % |

(165)

Nedanstående föreslagna tullsatser bygger på de dumpningsmarginaler som fastställdes i undersökningen, eftersom de var lägre än skademarginalerna. De preliminära antidumpningstullar som fastställs är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Preliminär tull

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

35,5 %

35,5 %

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

36,6 %

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;

Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd

26,2 %

26,2 %

Övriga samarbetsvilliga tillverkare

32,3 %

32,3 %

Alla andra

73,0 %

73,0 %

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (166) | Samtliga berörda parter underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande. |
| --- | --- |

(166)

Samtliga berörda parter underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av glaserade och oglaserade ”gatstenar”, trottoarplattor, golvplattor o.d., plattor för eldstäder samt väggplattor, av keramiskt material; glaserade och oglaserade mosaikbitar o.d., av keramiskt material, även på underlag, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 och 6908 90 99, med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd | 35,5 % | B009 |
| Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd | 36,6 % | B010 |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
  Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
  Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
  Foshan Gani Ceramics Co. Ltd. | 26,2 % | B011 |
| Företag som förtecknas i bilaga I | 32,3 % | B012 |
| Alla övriga företag | 73,0 % | B999 |

Företag

Tull

Taric-tilläggsnummer

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd

35,5 %

B009

Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd

36,6 %

B010

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;

Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;

Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.

26,2 %

B011

Företag som förtecknas i bilaga I

32,3 %

B012

Alla övriga företag

73,0 %

B999

3.   Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

5.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.

2.   I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 160, 19.6.2010, s. 20.

2

(3)  Källa: www.fiec.org

3

(4)  Dito.

4

(5)  För att kontrollera volymer och priser för den polska EU-försäljningen mot bakgrund av bristen på samarbete från polska tillverkare, tillämpade kommissionen en kombination av tillgängliga källor (dvs. Eurostat, Prodcom, löpande ordrar och de besvarade stickprovsformulären från tre polska företag).

5

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgien.

6

---

BILAGA I

Samarbetsvilliga kinesiska tillverkare som inte ingick i urvalet och som inte har beviljats individuell behandling (Taric-tilläggsnummer B012):

| 1 | Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

1

Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd.

| 2 | Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

2

Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd.

| 3 | Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd. |
| --- | --- |

3

Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd.

| 4 | Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

4

Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd.

| 5 | Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

5

Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd.

| 6 | Enping Yungo Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

6

Enping Yungo Ceramic Co. Ltd.

| 7 | Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

7

Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd.

| 8 | Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

8

Foshan ASGF Ceramics Co. Ltd.

| 9 | Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

9

Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd.

| 10 | Foshan Boli Import& Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

10

Foshan Boli Import& Export Co. Ltd.

| 11 | Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

11

Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd.

| 12 | Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

12

Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd.

| 13 | Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

13

Foshan Dunhuang Building Materials Co. Ltd.

| 14 | Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

14

Foshan Eminent Industry Development Co. Ltd.

| 15 | Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

15

Foshan Everlasting Enterprise Co. Ltd.

| 16 | Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

16

Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd.

| 17 | Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

17

Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd.

| 18 | Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

18

Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd.

| 19 | Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

19

Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd.

| 20 | Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

20

Foshan Huitao Economic & Trading Co. Ltd.

| 21 | Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

21

Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd.

| 22 | Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd. |
| --- | --- |

22

Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd.

| 23 | Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

23

Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd.

| 24 | Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

24

Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd.

| 25 | Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd |
| --- | --- |

25

Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd

| 26 | Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

26

Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd.

| 27 | Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

27

Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd.

| 28 | Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

28

Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd.

| 29 | Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd. |
| --- | --- |

29

Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd.

| 30 | Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

30

Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd.

| 31 | Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

31

Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd.

| 32 | Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

32

Foshan Sheng Tao Fang Ceramics Co. Ltd.

| 33 | Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

33

Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.

| 34 | Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

34

Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd.

| 35 | Foshan Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

35

Foshan Summit Ceramics Co. Ltd.

| 36 | Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

36

Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 37 | Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

37

Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd.

| 38 | Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

38

Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd.

| 39 | Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd. |
| --- | --- |

39

Foshan Yueyang Alumina Products Co. Ltd.

| 40 | Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

40

Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd.

| 41 | Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

41

Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd.

| 42 | Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

42

Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd.

| 43 | Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

43

Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd.

| 44 | Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

44

Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd.

| 45 | Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

45

Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd.

| 46 | Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

46

Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd.

| 47 | Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

47

Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd.

| 48 | Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd. |
| --- | --- |

48

Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd.

| 49 | Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

49

Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd.

| 50 | Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

50

Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd.

| 51 | Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

51

Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd.

| 52 | Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

52

Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd.

| 53 | Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

53

Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd.

| 54 | Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

54

Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd.

| 55 | Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

55

Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd.

| 56 | Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

56

Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd.

| 57 | Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

57

Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd.

| 58 | Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch |
| --- | --- |

58

Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd. Shunde Yuezhong Branch

| 59 | Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd. |
| --- | --- |

59

Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.

| 60 | Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

60

Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd.

| 61 | Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

61

Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd.

| 62 | Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

62

Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd.

| 63 | Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

63

Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd.

| 64 | Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

64

Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd.

| 65 | Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

65

Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd.

| 66 | Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

66

Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd.

| 67 | Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

67

Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 68 | Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

68

Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd.

| 69 | Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

69

Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 70 | Hangzhou Nabel Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

70

Hangzhou Nabel Group Co. Ltd.

| 71 | Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

71

Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd.

| 72 | Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

72

Heyuan Wanfeng Ceramics Co. Ltd.

| 73 | Hitom Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

73

Hitom Ceramics Co. Ltd.

| 74 | Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

74

Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.

| 75 | Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

75

Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd.

| 76 | Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

76

Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 77 | Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

77

Jingdezhen Kito Ceramics Co. Ltd.

| 78 | Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

78

Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 79 | Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

79

Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd.

| 80 | Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

80

Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd.

| 81 | Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

81

Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd.

| 82 | Louis Valentino Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

82

Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.

| 83 | Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

83

Louverenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd.

| 84 | Nabel Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

84

Nabel Ceramics Co. Ltd.

| 85 | Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

85

Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd.

| 86 | Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

86

Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd.

| 87 | Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

87

Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd.

| 88 | Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

88

Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd.

| 89 | Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

89

Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 90 | RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

90

RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd.

| 91 | Shandong ASA Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

91

Shandong ASA Ceramic Co. Ltd.

| 92 | Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

92

Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd.

| 93 | Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd. |
| --- | --- |

93

Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd.

| 94 | Shanghai Cimic Tile Co. Ltd. |
| --- | --- |

94

Shanghai Cimic Tile Co. Ltd.

| 95 | Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

95

Shaoguan City Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 96 | Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

96

Shunde Area Foshan Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 97 | Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd. |
| --- | --- |

97

Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd.

| 98 | Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd. |
| --- | --- |

98

Sinyih Ceramics (Penglai) Co. Ltd.

| 99 | Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. Of Qingyuan |
| --- | --- |

99

Southern building materials and Sanitary Co. Ltd. Of Qingyuan

| 100 | Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd. |
| --- | --- |

100

Tangshan Huida Ceramic group Co. Ltd.

| 101 | Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd. |
| --- | --- |

101

Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd.

| 102 | Tegaote Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

102

Tegaote Ceramics Co. Ltd.

| 103 | Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd. |
| --- | --- |

103

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd.

| 104 | Topbro Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

104

Topbro Ceramics Co. Ltd.

| 105 | Xingning Christ Craftworks Co. Ltd. |
| --- | --- |

105

Xingning Christ Craftworks Co. Ltd.

| 106 | Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

106

Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd.

| 107 | Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

107

Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Co. Ltd.

| 108 | Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd. |
| --- | --- |

108

Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd.

| 109 | ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

109

ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd.

| 110 | Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

110

Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd.

| 111 | Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

111

Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd.

| 112 | Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd. |
| --- | --- |

112

Zibo Tongyi Ceramics Co. Ltd.

---

BILAGA II

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska omfatta en försäkran som är undertecknad av en anställd vid företaget och som innehåller följande:

| 1. | Den anställdes namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Den anställdes namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan.

| 2. | Följande försäkran:
  ”Jag intygar härmed att den kvantitet keramiska plattor som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.
  Datum och namnteckning” |
| --- | --- |

2.

Följande försäkran:

”Jag intygar härmed att den kvantitet keramiska plattor som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.

Datum och namnteckning”

---

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 259/2011

av den 16 mars 2011

om ändring av förordning (EU) nr 642/2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 143 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 5 i kommissionens förordning (EU) nr 642/2010 av den 20 juli 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2) anges faktorerna för fastställandet av de representativa cif-importpriser som avses i artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 för sådan spannmål som avses i artikel 2.1 i förordning (EU) nr 642/2010. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 5 i kommissionens förordning (EU) nr 642/2010 av den 20 juli 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2) anges faktorerna för fastställandet av de representativa cif-importpriser som avses i artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 för sådan spannmål som avses i artikel 2.1 i förordning (EU) nr 642/2010.

| (2) | I artiklarna 2.1 och 5.1 i förordning (EU) nr 642/2010 hänvisas till vanligt vete av hög kvalitet, men i bilaga III till den förordningen anges noteringsbörser och referenssorter även för vanligt vete av medelhög och låg kvalitet. För konsekvensens skull bör noteringar och sorter när det gäller vanligt vete av medelhög och låg kvalitet strykas från den bilagan. |
| --- | --- |

(2)

I artiklarna 2.1 och 5.1 i förordning (EU) nr 642/2010 hänvisas till vanligt vete av hög kvalitet, men i bilaga III till den förordningen anges noteringsbörser och referenssorter även för vanligt vete av medelhög och låg kvalitet. För konsekvensens skull bör noteringar och sorter när det gäller vanligt vete av medelhög och låg kvalitet strykas från den bilagan.

| (3) | Förordning (EU) nr 642/2010 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EU) nr 642/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EU) nr 642/2010 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

BILAGA

”BILAGA III

Noteringsbörser och referenssorter

| Produkt | Vanligt vete | Durumvete | Majs | Annan foderspannmål |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Standardkvalitet | Hög | | | |
| Referenssorter (typ/klass) för börsnotering | Hard Red Spring nr 2 | Hard Amber Durum nr 2 | Yellow Corn nr 3 | US Barley nr 2 |
| Noteringsbörs | Minneapolis Grain Exchange | Minneapolis Grain Exchange (1) | Chicago Board of Trade | Minneapolis Grain Exchange (2) |

Produkt

Vanligt vete

Durumvete

Majs

Annan foderspannmål

Standardkvalitet

Hög

Referenssorter (typ/klass) för börsnotering

Hard Red Spring nr 2

Hard Amber Durum nr 2

Yellow Corn nr 3

US Barley nr 2

Noteringsbörs

Minneapolis Grain Exchange

Minneapolis Grain Exchange (1)

Chicago Board of Trade

Minneapolis Grain Exchange (2)

---

(1)  Om det inte föreligger någon prisnotering som gör det möjligt att beräkna ett representativt cif-importpris, ska de officiella amerikanska fob-noteringarna användas.

1

(2)  Om det inte föreligger någon prisnotering som gör det möjligt att beräkna ett representativt cif-importpris, ska de mest representativa officiella amerikanska fob-noteringarna användas.”

2

---

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 260/2011

av den 16 mars 2011

om ändring för hundrafyrtiosjätte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 467/2001 om förbud mot export av vissa varor och tjänster till Afghanistan, skärpning av flygförbudet och förlängning av spärrandet av tillgångar och andra finansiella medel beträffande talibanerna i Afghanistan (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 10 mars 2011 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till en fysisk person till förteckningen över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

(2)

Den 10 mars 2011 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till en fysisk person till förteckningen över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser.

| (3) | Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör förordningen träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(4)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör förordningen träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till rådets förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 under rubriken ”Fysiska personer” ska följande läggas till:

”Doku Khamatovich Umarov (alias Умаров Доку Хаматович). Född den 12 maj 1964 i byn Kharsenoy, Shatoyskiy (Sovetskiy) distriktet, Tjetjenien, Ryska federationen. Medborgarskap: a) ryskt, b) sovjetiskt (till 1991). Övriga upplysningar: a) vistades i Ryska federationen i november 2010, b) internationell arresteringsorder utfärdad år 2000. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 10 mars 2011.”

---

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 261/2011

av den 16 mars 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 mars 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 71,2 |
| MA | 53,4 |
| TN | 109,4 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 78,1 |
| 0707 00 05 | JO | 110,6 |
| TR | 151,7 |
| ZZ | 131,2 |
| 0709 90 70 | MA | 41,7 |
| TR | 115,7 |
| ZZ | 78,7 |
| 0805 10 20 | EG | 54,4 |
| IL | 76,3 |
| JM | 51,6 |
| MA | 51,9 |
| TN | 56,7 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 60,7 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 48,2 |
| ZZ | 57,8 |
| 0808 10 80 | AR | 96,2 |
| BR | 85,1 |
| CA | 91,4 |
| CL | 93,6 |
| CN | 84,8 |
| MK | 50,2 |
| US | 120,8 |
| ZZ | 88,9 |
| 0808 20 50 | AR | 109,9 |
| CL | 62,8 |
| CN | 53,6 |
| US | 79,9 |
| ZA | 89,8 |
| ZZ | 79,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

71,2

MA

53,4

TN

109,4

TR

78,5

ZZ

78,1

0707 00 05

JO

110,6

TR

151,7

ZZ

131,2

0709 90 70

MA

41,7

TR

115,7

ZZ

78,7

0805 10 20

EG

54,4

IL

76,3

JM

51,6

MA

51,9

TN

56,7

TR

73,2

ZZ

60,7

0805 50 10

EG

67,3

TR

48,2

ZZ

57,8

0808 10 80

AR

96,2

BR

85,1

CA

91,4

CL

93,6

CN

84,8

MK

50,2

US

120,8

ZZ

88,9

0808 20 50

AR

109,9

CL

62,8

CN

53,6

US

79,9

ZA

89,8

ZZ

79,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/37

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 262/2011

av den 16 mars 2011

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 255/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 255/2011 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 mars 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 69, 16.3.2011, s. 15.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 17 mars 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,49 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 48,04 | 3,06 |
| 1701 99 10 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,04 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

51,49

0,00

1701 11 90 (1)

51,49

0,00

1701 12 10 (1)

51,49

0,00

1701 12 90 (1)

51,49

0,00

1701 91 00 (2)

48,04

3,06

1701 99 10 (2)

48,04

0,00

1701 99 90 (2)

48,04

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/39

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 mars 2011

om fastställande av den ståndpunkt som ska antas av Europeiska unionen vid det femte mötet i partskonferensen för Rotterdamkonventionen avseende ändringen av bilaga III till Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel

(2011/162/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 192 och 207 jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen godkände Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (nedan kallad Rotterdamkonventionen) genom rådets beslut 2006/730/EG (1). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen godkände Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (nedan kallad Rotterdamkonventionen) genom rådets beslut 2006/730/EG (1).

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 av den 17 juni 2008 om export och import av farliga kemikalier (2) genomförs Rotterdamkonventionen i unionen. |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 689/2008 av den 17 juni 2008 om export och import av farliga kemikalier (2) genomförs Rotterdamkonventionen i unionen.

| (3) | För att garantera att importländerna kan komma i åtnjutande av det skydd som Rotterdamkonventionen erbjuder är det nödvändigt och lämpligt att stödja rekommendationen från undersökningskommittén för kemikalier att i bilaga III till Rotterdamkonventionen ta upp krysotilasbest, endosulfan, alaklor och aldikarb. Dessa fyra ämnen är redan förbjudna eller strängt begränsade i unionen, och omfattas därför av exportbestämmelser som går längre än vad som krävs enligt Rotterdamkonventionen. |
| --- | --- |

(3)

För att garantera att importländerna kan komma i åtnjutande av det skydd som Rotterdamkonventionen erbjuder är det nödvändigt och lämpligt att stödja rekommendationen från undersökningskommittén för kemikalier att i bilaga III till Rotterdamkonventionen ta upp krysotilasbest, endosulfan, alaklor och aldikarb. Dessa fyra ämnen är redan förbjudna eller strängt begränsade i unionen, och omfattas därför av exportbestämmelser som går längre än vad som krävs enligt Rotterdamkonventionen.

| (4) | Vid det femte mötet i partskonferensen för Rotterdamkonventionen väntas ett beslut fattas om den föreslagna ändringen av bilaga III. Unionen bör stödja antagandet av denna ändring. |
| --- | --- |

(4)

Vid det femte mötet i partskonferensen för Rotterdamkonventionen väntas ett beslut fattas om den föreslagna ändringen av bilaga III. Unionen bör stödja antagandet av denna ändring.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt unionen ska anta vid det femte mötet i partskonferensen för Rotterdamkonventionen är att kommissionen, på unionens vägnar, när det gäller frågor som omfattas av unionens behörighet, ska stödja antagandet av ändringen av bilaga III till Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (3) vad gäller upptagandet av krysotilasbest, endosulfan, alaklor och aldikarb.

Article 2

Detta beslut riktar sig till kommissionen.

Utfärdat i Bryssel den 14 mars 2011.

På rådets vägnar

FELLEGI T.

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 28.10.2006, s. 23.

1

(2)  EUT L 204, 31.7.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 63, 6.3.2003, s. 29.

3

---

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/40

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 mars 2011

om godkännande av planer som lagts fram av tredjeländer i enlighet med artikel 29 i rådets direktiv 96/23/EG

[delgivet med nr K(2011) 1630]

(Text av betydelse för EES)

(2011/163/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (1), särskilt artikel 29.1 fjärde stycket och artikel 29.2, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 96/23/EG fastställs kontrollåtgärder för de ämnen och de grupper av restsubstanser som anges i bilaga I till det direktivet. Enligt direktiv 96/23/EG måste berörda tredjeländer, för att bli upptagna eller få kvarstå i förteckningarna över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera djur och animaliska produkter som omfattas av det direktivet, lägga fram en plan där det anges vilka garantier de ger i fråga om kontroll av de grupper av restsubstanser och ämnen som förtecknas i den bilagan. Dessa planer ska uppdateras på begäran av kommissionen, särskilt när detta krävs för vissa kontroller. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 96/23/EG fastställs kontrollåtgärder för de ämnen och de grupper av restsubstanser som anges i bilaga I till det direktivet. Enligt direktiv 96/23/EG måste berörda tredjeländer, för att bli upptagna eller få kvarstå i förteckningarna över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera djur och animaliska produkter som omfattas av det direktivet, lägga fram en plan där det anges vilka garantier de ger i fråga om kontroll av de grupper av restsubstanser och ämnen som förtecknas i den bilagan. Dessa planer ska uppdateras på begäran av kommissionen, särskilt när detta krävs för vissa kontroller.

| (2) | I kommissionens beslut 2004/432/EG av den 29 april 2004 om godkännande av de planer för kontroll av restsubstanser som lagts fram av tredje land i enlighet med rådets direktiv 96/23/EG (2) godkänns de planer enligt artikel 29 i direktiv 96/23/EG (nedan kallade planerna) för kontroll av restsubstanser som vissa tredjeländer som förtecknas i bilagan till det beslutet har lagt fram avseende de djur och animaliska produkter som anges i förteckningen. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2004/432/EG av den 29 april 2004 om godkännande av de planer för kontroll av restsubstanser som lagts fram av tredje land i enlighet med rådets direktiv 96/23/EG (2) godkänns de planer enligt artikel 29 i direktiv 96/23/EG (nedan kallade planerna) för kontroll av restsubstanser som vissa tredjeländer som förtecknas i bilagan till det beslutet har lagt fram avseende de djur och animaliska produkter som anges i förteckningen.

| (3) | Mot bakgrund av de planer som vissa tredjeländer nyligen lagt fram och den ytterligare information som kommissionen har mottagit är det nödvändigt att uppdatera förteckningen över de tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera vissa djur och animaliska produkter enligt direktiv 96/23/EG och som för närvarande förtecknas i bilagan till 2004/432/EG (nedan kallad förteckningen). |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av de planer som vissa tredjeländer nyligen lagt fram och den ytterligare information som kommissionen har mottagit är det nödvändigt att uppdatera förteckningen över de tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera vissa djur och animaliska produkter enligt direktiv 96/23/EG och som för närvarande förtecknas i bilagan till 2004/432/EG (nedan kallad förteckningen).

| (4) | Förenade Arabemiraten har lämnat in en plan avseende kamelmjölk till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. Kamelmjölk bör därför anges i uppgifterna för Förenade Arabemiraten i förteckningen. |
| --- | --- |

(4)

Förenade Arabemiraten har lämnat in en plan avseende kamelmjölk till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. Kamelmjölk bör därför anges i uppgifterna för Förenade Arabemiraten i förteckningen.

| (5) | Brunei har lämnat in en plan avseende vattenbruk till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. Brunei bör därför tas med i förteckningen vad gäller vattenbruk. |
| --- | --- |

(5)

Brunei har lämnat in en plan avseende vattenbruk till kommissionen. Planen ger tillräckliga garantier och bör godkännas. Brunei bör därför tas med i förteckningen vad gäller vattenbruk.

| (6) | Kommissionen har uppmanat f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att lämna uppgifter om genomförandet av landets plan avseende hästdjur för slakt. Eftersom f.d. jugoslaviska republiken Makedonien inte har svarat föreligger inte tillräckliga garantier för ett godkännande. Uppgiften avseende hästdjur för slakt för detta tredjeland bör därför strykas ur förteckningen. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har underrättats om detta. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har uppmanat f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att lämna uppgifter om genomförandet av landets plan avseende hästdjur för slakt. Eftersom f.d. jugoslaviska republiken Makedonien inte har svarat föreligger inte tillräckliga garantier för ett godkännande. Uppgiften avseende hästdjur för slakt för detta tredjeland bör därför strykas ur förteckningen. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har underrättats om detta.

| (7) | Uppgifterna för Malaysia i förteckningen omfattar fjäderfä, men den plan som landet har lämnat in och den ytterligare information som kommissionen mottagit ger inte tillräckliga garantier med avseende på fjäderfä. Den enda anläggning som bearbetar denna råvara och som nyligen godkändes enligt artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3) importerar emellertid alla sina råvaror från en medlemsstat. För att denna verksamhet ska kunna fortsätta bör uppgifterna i förteckningen omfatta fjäderfä, men bör endast gälla råvaror som importeras från andra tredjeländer som är upptagna i förteckningen avseende denna råvara eller från medlemsstater. Malaysia har underrättats om detta. Det bör införas en fotnot om denna begränsning i förteckningen för detta tredjeland. |
| --- | --- |

(7)

Uppgifterna för Malaysia i förteckningen omfattar fjäderfä, men den plan som landet har lämnat in och den ytterligare information som kommissionen mottagit ger inte tillräckliga garantier med avseende på fjäderfä. Den enda anläggning som bearbetar denna råvara och som nyligen godkändes enligt artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3) importerar emellertid alla sina råvaror från en medlemsstat. För att denna verksamhet ska kunna fortsätta bör uppgifterna i förteckningen omfatta fjäderfä, men bör endast gälla råvaror som importeras från andra tredjeländer som är upptagna i förteckningen avseende denna råvara eller från medlemsstater. Malaysia har underrättats om detta. Det bör införas en fotnot om denna begränsning i förteckningen för detta tredjeland.

| (8) | Kommissionen har uppmanat Ryssland att lämna uppgifter om genomförandet av landets plan avseende hästdjur för slakt. Eftersom Ryssland inte har svarat föreligger inte tillräckliga garantier för ett godkännande. Uppgiften avseende hästdjur för slakt för detta tredjeland bör strykas ur förteckningen. Ryssland har underrättats om detta. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har uppmanat Ryssland att lämna uppgifter om genomförandet av landets plan avseende hästdjur för slakt. Eftersom Ryssland inte har svarat föreligger inte tillräckliga garantier för ett godkännande. Uppgiften avseende hästdjur för slakt för detta tredjeland bör strykas ur förteckningen. Ryssland har underrättats om detta.

| (9) | Kommissionen har uppmanat Ukraina att lämna uppgifter om genomförandet av landets plan avseende hästdjur och produkter av hästdjur. Eftersom Ukraina inte har svarat föreligger inte tillräckliga garantier för ett godkännande. Uppgiften avseende hästdjur och produkter av hästdjur för detta tredjeland bör strykas ur förteckningen. Ukraina har underrättats om detta. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har uppmanat Ukraina att lämna uppgifter om genomförandet av landets plan avseende hästdjur och produkter av hästdjur. Eftersom Ukraina inte har svarat föreligger inte tillräckliga garantier för ett godkännande. Uppgiften avseende hästdjur och produkter av hästdjur för detta tredjeland bör strykas ur förteckningen. Ukraina har underrättats om detta.

| (10) | Kommissionen har uppmanat Förenta staterna att lämna uppgifter om genomförandet av landets plan avseende hästdjur och produkter av hästdjur. Förenta staterna har dock inte lämnat motsvarande garantier eftersom man i landet har upphört att slakta hästdjur för export till unionen. Uppgiften avseende hästdjur och produkter av hästdjur för detta tredjeland bör därför strykas ur förteckningen. Förenta staterna har underrättats om detta. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen har uppmanat Förenta staterna att lämna uppgifter om genomförandet av landets plan avseende hästdjur och produkter av hästdjur. Förenta staterna har dock inte lämnat motsvarande garantier eftersom man i landet har upphört att slakta hästdjur för export till unionen. Uppgiften avseende hästdjur och produkter av hästdjur för detta tredjeland bör därför strykas ur förteckningen. Förenta staterna har underrättats om detta.

| (11) | En inspektion från kommissionen i Uruguay har visat på allvarliga brister i genomförandet av planen för kaniner och hägnat vilt. Vad det gäller kaniner fanns det ingen plan för kontroll av restsubstanser, och vad det gäller hägnat vilt var varken provtagning eller testning möjlig eftersom produktionen hade upphört. Uppgifterna avseende kaniner och hägnat vilt för Uruguay bör därför strykas ur förteckningen. Uruguay har underrättats om detta. |
| --- | --- |

(11)

En inspektion från kommissionen i Uruguay har visat på allvarliga brister i genomförandet av planen för kaniner och hägnat vilt. Vad det gäller kaniner fanns det ingen plan för kontroll av restsubstanser, och vad det gäller hägnat vilt var varken provtagning eller testning möjlig eftersom produktionen hade upphört. Uppgifterna avseende kaniner och hägnat vilt för Uruguay bör därför strykas ur förteckningen. Uruguay har underrättats om detta.

| (12) | Vissa tredjeländer exporterar animaliska produkter som framställts av råvaror med ursprung i medlemsstater eller i andra tredjeländer som uppfyller bestämmelserna i direktiv 96/23/EG för dessa råvaror och som därför är upptagna i förteckningen. För att säkerställa att animaliska produkter som importeras till unionen omfattas av en godkänd plan bör tredjeländer som importerar sådana råvaror för att senare exportera dem till unionen införa en förklaring om detta i sin plan. |
| --- | --- |

(12)

Vissa tredjeländer exporterar animaliska produkter som framställts av råvaror med ursprung i medlemsstater eller i andra tredjeländer som uppfyller bestämmelserna i direktiv 96/23/EG för dessa råvaror och som därför är upptagna i förteckningen. För att säkerställa att animaliska produkter som importeras till unionen omfattas av en godkänd plan bör tredjeländer som importerar sådana råvaror för att senare exportera dem till unionen införa en förklaring om detta i sin plan.

| (13) | För att undvika eventuella avbrott i handeln bör en övergångsperiod fastställas för de relevanta sändningar från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Ryssland, Ukraina och Uruguay som sändes till unionen före den dag då detta beslut började tillämpas. |
| --- | --- |

(13)

För att undvika eventuella avbrott i handeln bör en övergångsperiod fastställas för de relevanta sändningar från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Ryssland, Ukraina och Uruguay som sändes till unionen före den dag då detta beslut började tillämpas.

| (14) | Beslut 2004/432/EG har ändrats flera gånger. För att uppnå tydlighet i unionslagstiftningen bör det upphävas och ersättas med det här beslutet. |
| --- | --- |

(14)

Beslut 2004/432/EG har ändrats flera gånger. För att uppnå tydlighet i unionslagstiftningen bör det upphävas och ersättas med det här beslutet.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De planer som föreskrivs i artikel 29 i direktiv 96/23/EG och som lämnats in till kommissionen av de tredjeländer som förtecknas i tabellen i bilagan ska godkännas för de djur och animaliska produkter som är avsedda att användas som livsmedel och som är markerade med ”X” i den tabellen.

Artikel 2

1.   Tredjeländer som med avsikt att exportera råvaror till Europeiska unionen använder råvaror som importerats antingen från andra tredjeländer som godkänts för produktion av livsmedel av animaliskt ursprung i enlighet med detta beslut eller från medlemsstater, och som inte kan förelägga en plan för kontroll av restsubstanser som är likvärdig med den som enligt artikel 7 i direktiv 96/23/EG krävs för sådana råvaror, ska komplettera planen med följande förklaring:

”Den behöriga myndigheten i [tredjeland] garanterar att animaliska produkter som är avsedda att användas som livsmedel och som exporteras till Europeiska unionen, särskilt produkter som framställts av råvaror som importerats till [tredjeland], endast kommer från anläggningar som godkänts enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 854/2004 och där det finns tillförlitliga rutiner för att garantera att de råvaror av animaliskt ursprung som används i dessa livsmedel endast kommer från medlemsstater i Europeiska unionen eller från tredjeländer som förtecknas för respektive råvara i bilagan till kommissionens beslut 2011/163/EU utan den fotnot om restriktioner som föreskrivs i artikel 2.2 i det beslutet.”

2.   Uppgifterna i bilagan till detta beslut avseende de tredjeländer som exporterar animaliska produkter avsedda att användas som livsmedel som uteslutande framställts av råvaror av animaliskt ursprung från medlemsstater i unionen eller från tredjeländer som lämnat in en plan enligt artikel 29 i direktiv 96/23/EG ska kompletteras med följande fotnot om restriktioner:

”Tredjeländer som i enlighet med artikel 2 endast använder råvaror antingen från andra tredjeländer som godkänts för import av sådana råvaror till unionen eller från medlemsstater.”

Artikel 3

1.   Medlemsstaterna ska under en övergångsperiod till och med den 30 april 2011 godkänna sändningar av kaniner och hägnat vilt från Uruguay och sändningar av produkter av hästdjur från Ukraina, under förutsättning att importören kan visa att det hade utfärdats intyg för dem och att de hade avsänts från Uruguay respektive Ukraina till unionen före den 15 mars 2011 i enlighet med beslut 2004/432/EG.

2.   Medlemsstaterna ska under en övergångsperiod till och med den 25 mars 2011 godkänna sändningar av hästdjur för slakt från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Ryssland och Ukraina, under förutsättning att importören av dessa djur kan visa att det hade utfärdats intyg för dem och att de hade avsänts från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Ryssland respektive Ukraina till unionen före den 15 mars 2011 i enlighet med beslut 2004/432/EG.

Artikel 4

Beslut 2004/432/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Det ska tillämpas från och med den 15 mars 2011.

Utfärdat i Bryssel den 16 mars 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 125, 23.5.1996, s. 10.

1

(2)  EUT L 154, 30.4.2004, s. 43.

2

(3)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206.

3

---

BILAGA

| ISO2-kod | Land | Nötkreatur | Får och getter | Svin | Hästdjur | Fjäderfä | Vattenbruk | Mjölk | Ägg | Kanin | Frilevande vilt | Hägnat vilt | Honung |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andorra | X | X | | X | | | | | | | | |
| AE | Förenade Arabemiraten | | | | | | X | X (1) | | | | | |
| AL | Albanien | | X | | | | X | | X | | | | |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Australien | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosnien och Hercegovina | | | | | | X | | | | | | |
| BD | Bangladesh | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Brunei | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brasilien | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Botswana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Vitryssland | | | | X (3) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | X |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Schweiz | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Chile | X | X (4) | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Kina | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Colombia | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Costa Rica | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X |
| CW | Curaçao | | | | | | | X (2) | | | | | |
| EC | Ecuador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopien | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falklandsöarna | X | X | | | | | | | | | | |
| FO | Färöarna | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grönland | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Guatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HK | Hongkong | | | | | X (2) | X (2) | | | | | | |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| HR | Kroatien | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| ID | Indonesien | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Israel | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | Indien | | | | | | X | | X | | | | |
| IS | Island | X | X | X | X | | X | X | | | | X (2) | |
| IR | Iran | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamaica | | | | | | X | | | | | | X |
| JP | Japan | | | | | | X | | | | | | |
| KG | Kirgizistan | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Sydkorea | | | | | | X | | | | | | |
| LK | Sri Lanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Marocko | | | | | | X | | | | | | |
| MD | Moldavien | | | | | | | | | | | | X |
| ME | Montenegro | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | |
| MK | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (5) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MU | Mauritius | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MX | Mexiko | | | | X | | X | | X | | | | X |
| MY | Malaysia | | | | | X (2) | X | | | | | | |
| MZ | Moçambique | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namibia | X | X | | | | | | | | X | X | |
| NC | Nya Kaledonien | X | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nicaragua | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Nya Zeeland | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | X | X | | | | | | |
| PF | Franska Polynesien | | | | | | | | | | | | X |
| PH | Filippinerna | | | | | | X | | | | | | |
| PN | Pitcairnöarna | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paraguay | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Serbien (6) | X | X | X | X (3) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Ryssland | X | X | X | | X | | X | X | | | X (7) | X |
| SA | Saudiarabien | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapore | X (2) | X (2) | X (2) | | X (2) | X (2) | X (2) | | | | | |
| SM | San Marino | X | | X | | | | | | | | | X |
| SR | Surinam | | | | | | X | | | | | | |
| SV | El Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SX | Sint-Maarten | | | | | | | X (2) | | | | | |
| SZ | Swaziland | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Thailand | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunisien | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turkiet | | | | | X | X | X | | | | | X |
| TW | Taiwan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzania | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukraina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Förenta staterna | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Uruguay | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | |
| YT | Mayotte | | | | | | X | | | | | | |
| ZA | Sydafrika | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Zambia | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabwe | | | | | | X | | | | | X | |

ISO2-kod

Land

Nötkreatur

Får och getter

Svin

Hästdjur

Fjäderfä

Vattenbruk

Mjölk

Ägg

Kanin

Frilevande vilt

Hägnat vilt

Honung

AD

Andorra

X

X

X

AE

Förenade Arabemiraten

X

X (1)

AL

Albanien

X

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Australien

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosnien och Hercegovina

X

BD

Bangladesh

X

BN

Brunei

X

BR

Brasilien

X

X

X

X

X

BW

Botswana

X

X

X

BY

Vitryssland

X (3)

X

X

X

BZ

Belize

X

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Schweiz

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Chile

X

X (4)

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kina

X

X

X

X

X

CO

Colombia

X

CR

Costa Rica

X

CU

Kuba

X

X

CW

Curaçao

X (2)

EC

Ecuador

X

ET

Etiopien

X

FK

Falklandsöarna

X

X

FO

Färöarna

X

GL

Grönland

X

X

X

GT

Guatemala

X

X

HK

Hongkong

X (2)

X (2)

HN

Honduras

X

HR

Kroatien

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

ID

Indonesien

X

IL

Israel

X

X

X

X

X

X

IN

Indien

X

X

IS

Island

X

X

X

X

X

X

X (2)

IR

Iran

X

JM

Jamaica

X

X

JP

Japan

X

KG

Kirgizistan

X

KR

Sydkorea

X

LK

Sri Lanka

X

MA

Marocko

X

MD

Moldavien

X

ME

Montenegro

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

MK

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MU

Mauritius

X (2)

X

MX

Mexiko

X

X

X

X

MY

Malaysia

X (2)

X

MZ

Moçambique

X

NA

Namibia

X

X

X

X

NC

Nya Kaledonien

X

X

X

X

X

NI

Nicaragua

X

X

NZ

Nya Zeeland

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

X

PF

Franska Polynesien

X

PH

Filippinerna

X

PN

Pitcairnöarna

X

PY

Paraguay

X

RS

Serbien (6)

X

X

X

X (3)

X

X

X

X

X

X

RU

Ryssland

X

X

X

X

X

X

X (7)

X

SA

Saudiarabien

X

SG

Singapore

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

SM

San Marino

X

X

X

SR

Surinam

X

SV

El Salvador

X

SX

Sint-Maarten

X (2)

SZ

Swaziland

X

TH

Thailand

X

X

X

TN

Tunisien

X

X

X

TR

Turkiet

X

X

X

X

TW

Taiwan

X

X

TZ

Tanzania

X

X

UA

Ukraina

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Förenta staterna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Uruguay

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

YT

Mayotte

X

ZA

Sydafrika

X

X

ZM

Zambia

X

ZW

Zimbabwe

X

X

---

(1)  Endast kamelmjölk.

(2)  Tredjeländer som i enlighet med artikel 2 endast använder råvaror antingen från medlemsstater eller från andra tredjeländer som godkänts för import av sådana råvaror till unionen.

(3)  Export till unionen av levande hästdjur för slakt (endast livsmedelsproducerande djur).

(4)  Endast får.

(5)  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien: den definitiva beteckningen för detta land kommer att fastställas efter det att de nuvarande förhandlingarna i Förenta nationerna om detta har slutförts.

(6)  Med undantag för Kosovo som för närvarande står under internationell förvaltning i enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

(7)  Endast renar från regionerna Murmansk och Jamalo-Nenetien.

---

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/47

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 mars 2011

om tillfällig saluföring av visst utsäde av Triticum aestivum som inte uppfyller kraven enligt rådets direktiv 66/402/EEG

[delgivet med nr K(2011) 1634]

(Text av betydelse för EES)

(2011/164/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 66/402/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av stråsäd (1), särskilt artikel 17.1, och

av följande skäl:

| (1) | I Nederländerna råder otillräcklig tillgång till utsäde av vårvete (Triticum aestivum) i kategorin ”certifikatutsäde” av sorterna Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt och Zirrus som är lämpliga för miljöförhållandena i medlemsstaten och uppfyller kraven i direktiv 66/402/EEG rörande fältbesiktningar, vilket innebär att den medlemsstatens behov inte kan tillgodoses. |
| --- | --- |

(1)

I Nederländerna råder otillräcklig tillgång till utsäde av vårvete (Triticum aestivum) i kategorin ”certifikatutsäde” av sorterna Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt och Zirrus som är lämpliga för miljöförhållandena i medlemsstaten och uppfyller kraven i direktiv 66/402/EEG rörande fältbesiktningar, vilket innebär att den medlemsstatens behov inte kan tillgodoses.

| (2) | Efterfrågan på sådant utsäde kan inte tillgodoses av utsäde från andra medlemsstater eller tredjeländer som uppfyller alla kraven i direktiv 66/402/EEG. |
| --- | --- |

(2)

Efterfrågan på sådant utsäde kan inte tillgodoses av utsäde från andra medlemsstater eller tredjeländer som uppfyller alla kraven i direktiv 66/402/EEG.

| (3) | Därför bör Nederländerna ges tillstånd att tillåta saluföring av utsäde av de sorterna på mindre strikta villkor än dem för certifikatutsäde fram till den 30 april 2011 och med en mängd på högst 330 ton. |
| --- | --- |

(3)

Därför bör Nederländerna ges tillstånd att tillåta saluföring av utsäde av de sorterna på mindre strikta villkor än dem för certifikatutsäde fram till den 30 april 2011 och med en mängd på högst 330 ton.

| (4) | Andra medlemsstater som kan leverera utsäde av de sorterna till Nederländerna, oavsett om det skördats i en medlemsstat eller i ett tredjeland, bör dessutom ges tillstånd att godkänna att sådant utsäde saluförs. |
| --- | --- |

(4)

Andra medlemsstater som kan leverera utsäde av de sorterna till Nederländerna, oavsett om det skördats i en medlemsstat eller i ett tredjeland, bör dessutom ges tillstånd att godkänna att sådant utsäde saluförs.

| (5) | Nederländerna bör fungera som samordnare så att det säkerställs att den totala mängden utsäde som tillåts i enlighet med detta beslut inte överstiger den största tillåtna mängd som anges i detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

Nederländerna bör fungera som samordnare så att det säkerställs att den totala mängden utsäde som tillåts i enlighet med detta beslut inte överstiger den största tillåtna mängd som anges i detta beslut.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed tillåts saluföring i unionen av utsäde av vårvete (Triticum aestivum) i kategorin ”certifikatutsäde” av sorterna Baldus, Granny, KWS Aurum, Lavett, Minaret, Pasteur, Taifun, Thasos, Trappe, Tybalt och Zirrus som inte uppfyller kraven i punkt 7 i bilaga I till direktiv 66/402/EEG vad gäller fältbesiktningar.

Detta tillstånd beviljas för en total mängd på högst 330 ton fram till den 30 april 2011.

2.   Förutom det att märkningskraven enligt direktiv 66/402/EEG ska vara uppfyllda, ska det på den officiella etiketten anges att utsädet inte uppfyller kraven i punkt 7 i bilaga I till det direktivet vad gäller fältbesiktningar.

Artikel 2

1.   En leverantör som önskar saluföra sådant utsäde som avses i artikel 1 ska ansöka om tillstånd i den medlemsstat där han är etablerad eller till vilken han importerar utsäde. I ansökan ska den mängd utsäde anges som leverantören vill saluföra.

2.   Den berörda medlemsstaten ska bevilja leverantören tillstånd att saluföra utsädet enligt artikel 1 om inte någon av följande omständigheter råder:

| a) | Det finns välgrundade skäl att betvivla att leverantören verkligen kan saluföra den mängd utsäde som ansökan gäller. |
| --- | --- |

a)

Det finns välgrundade skäl att betvivla att leverantören verkligen kan saluföra den mängd utsäde som ansökan gäller.

| b) | Beviljandet av tillståndet, på grundval av uppgifter från den samordnande medlemsstat som avses i artikel 3 tredje stycket, skulle medföra att den största mängd som anges i artikel 1.1 överskrids. |
| --- | --- |

b)

Beviljandet av tillståndet, på grundval av uppgifter från den samordnande medlemsstat som avses i artikel 3 tredje stycket, skulle medföra att den största mängd som anges i artikel 1.1 överskrids.

När det gäller led b får den berörda medlemsstaten, om den totala mängden endast medger att tillstånd beviljas för en del av den mängd som anges i ansökan, tillåta leverantören att saluföra denna mindre mängd.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska bistå varandra administrativt vid tillämpningen av detta beslut.

Nederländerna ska fungera som samordnande medlemsstat för att säkerställa att den mängd utsäde som får saluföras i unionen av medlemsstaterna enligt detta beslut inte överskrider den största mängd utsäde som anges i artikel 1.1.

När en medlemsstat tar emot en ansökan enligt artikel 2 ska den omedelbart meddela den samordnande medlemsstaten vilken mängd ansökan gäller. Den samordnande medlemsstaten ska omedelbart underrätta den medlemsstaten om huruvida ett tillstånd skulle leda till att den största tillåtna mängden överskrids.

Artikel 4

Medlemsstaterna ska omedelbart underrätta kommissionen och de andra medlemsstaterna om de mängder utsäde för vilka de beviljat tillstånd till saluföring enligt detta beslut.

Artikel 5

Detta beslut upphör att gälla den 30 april 2011.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 mars 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 125, 11.7.1966, s. 2309/66.

1

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 17.3.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 70/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 70/49

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 329/09/KOL

av den 15 juli 2009

om den norska stödordningen för alternativa förnybara uppvärmningskällor och elbesparande åtgärder i privata hushåll

(Norge)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT (1)

MED BEAKTANDE AV avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

MED BEAKTANDE AV avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24,

MED BEAKTANDE AV artikel 1.2 i del I och artiklarna 4.4, 6 och 7.3 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet (4),

MED BEAKTANDE AV myndighetens riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet (5),

MED BEAKTANDE AV övervakningsmyndighetens beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004 om de tillämpningsföreskrifter som avses i artikel 27 i del II i protokoll 3 (6),

EFTER ATT I ENLIGHET med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (7) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   SAKFÖRHÅLLANDEN

1.   FÖRFARANDE

Genom en skrivelse av den 13 oktober 2006 (diarienummer 393383) ingav norska Varmeprodusentenes Forening
   (8) ett klagomål där det påstods att statligt stöd beviljades i samband med den norska stödordningen för alternativa förnybara uppvärmningskällor och elbesparande åtgärder i privata hushåll (9). Klaganden är en oberoende organisation vars mål är att värna vedpannetillverkares intressen. Klaganden lämnade kompletterande uppgifter i en skrivelse av den 19 oktober 2006 (diarienummer 395451).

Den 19 december 2007 beslutade övervakningsmyndigheten, efter diverse skriftväxlingar (10), att inleda förfarandet enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3. Övervakningsmyndighetens beslut nr 716/07/KOL om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning och i EES-supplementet. (11) Övervakningsmyndigheten uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.

De norska myndigheterna lämnade synpunkter den 4 februari 2008 (diarienummer 463573).

Övervakningsmyndigheten mottog även synpunkter från berörda parter, som vidarebefordrades till de norska myndigheterna den 21 maj 2008, den 26 maj 2008 och den 14 januari 2009 (diarienummer 477954, 477902 respektive 503830). De norska myndigheterna lämnade sina kommentarer till dessa synpunkter genom skrivelser av den 25 juni 2008, den 4 juli 2008 och den 6 mars 2009 (diarienummer 483303, 484722 respektive 511580).

Genom en skrivelse av den 2 april 2009 lämnade klaganden ytterligare uppgifter (diarienummer 514264), som vidarebefordrades till de norska myndigheterna den 8 april 2009 (diarienummer 514886). Genom en skrivelse av den 7 maj 2009 lämnade de norska myndigheterna ytterligare synpunkter (diarienummer 517749).

Den 21 april 2009 träffade företrädare för övervakningsmyndigheten företrädare för Norsk Bioenergiforening (12), en oberoende förening vars mål är att främja ett rationellt utnyttjande av bioenergi i Norge. NoBio hade den 21 maj 2008 lämnat synpunkter på övervakningsmyndighetens beslut (diarienummer 477954).

2.   BESKRIVNING AV DEN FÖRESLAGNA ÅTGÄRDEN

2.1   STÖDORDNINGEN FÖR ALTERNATIV UPPVÄRMNING

Stödordningen för alternativ uppvärmning infördes 2006. (13) De norska myndigheterna har förklarat att syftet är att motivera konsumenterna att investera i viss miljövänlig uppvärmningsteknik som har begränsad spridning på den norska marknaden och kan bidra till minskad elanvändning i privata hushåll (14). De norska myndigheterna har förklarat att endast teknik som på lämpligt sätt kan ersätta el som primär uppvärmningskälla omfattas av stödordningen för alternativ uppvärmning. Ordningen omfattar pelletskaminer, pelletspannor, värmepumpar anslutna till vattenburna uppvärmningssystem och styrsystem för minskad elförbrukning. Från och med augusti 2008 (15) omfattar ordningen även investeringar i solvärmefångare anslutna till vattenburna uppvärmningssystem.

Endast hushåll som investerar i den relevanta uppvärmningstekniken efter att ha lämnat in en ansökan är berättigade till stöd. Bidragen betalas ut i efterhand sedan mottagaren lämnat bevis för inköpet. Privata hushåll kan ansöka om ett bidrag på högst 20 % av sina dokumenterade och stödberättigande kostnader. Bidragen är begränsade till 4 000 norska kronor för pelletskaminer och elektroniska styrsystem. För värmepumpar, pelletspannor och solvärmefångare är taket 10 000 norska kronor.

Stödordningen förvaltas av Enova SF, ett statligt företag (”statsforetak”) som ägs helt och hållet av Olje- og energidepartementet.

2.2   NATIONELL RÄTTSLIG GRUND FÖR STÖDÅTGÄRDEN

Den rättsliga grunden för ordningen är statsbudgeten. Ordningen föreslogs av den norska regeringen i stortingsproposition nr 82 (2005–2006), och antogs av Stortinget i september 2006. Budgeten för ordningen har ändrats genom de antagna förslagen i stortingspropositionerna nr 22 (2006–2007), nr 59 (2007–2008) och nr 1 (2008–2009).

2.3   BUDGET OCH VARAKTIGHET

Ordningen infördes 2006 genom stortingsproposition nr 82 (2005–2006). Förslaget antogs av Stortinget den 15 september 2006 med en budget på 46 miljoner norska kronor. I enlighet med stortingsproposition nr 22 (2006–2007) höjdes budgeten för stödordningen senare med 25 miljoner norska kronor till totalt 71 miljoner norska kronor vid den sista ändringen av statsbudgeten för 2006.

Enova beviljades inget ytterligare anslag för stödordningen för 2007, men eftersom bara 2 miljoner norska kronor betalats ut under 2006 beslutade Stortinget att överföra det återstående beloppet på 69 miljoner norska kronor till ordningens budget för 2007.

Under 2007 utbetalades 40 miljoner norska kronor. Det återstående belopp på 29 miljoner norska kronor som inte betalats ut från 2007 års budget överfördes till budgeten för 2008. Därutöver anslogs 31 miljoner norska kronor i statsbudgeten. (16) Den sammanlagda budgeten för stödordningen 2008 uppgick alltså till 60 miljoner norska kronor.

Under 2008 utbetalades 30 miljoner norska kronor. Det återstående beloppet på 30 miljoner norska kronor överfördes till budgeten för 2009. Tillsammans med ett nytt budgetanslag på 40 miljoner norska kronor (17) uppgår den sammanlagda budgeten för 2009 till 70 miljoner norska kronor.

Sedan ordningen infördes har sammanlagt 142 miljoner norska kronor anslagits i statsbudgeten, varav 72 miljoner norska kronor hade betalats ut vid utgången av 2008. Ingen bestämd tidsram har angetts för ordningen. (18)

2.4   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

Övervakningsmyndigheten inledde det formella granskningsförfarandet med utgångspunkten att stödordningen för alternativ uppvärmning kunde innefatta statligt stöd. Även om de direkta stödmottagarna är slutkonsumenter syftar ordningen till att främja användning av specifik uppvärmningsteknik. Övervakningsmyndigheten undrade därför om indirekt statligt stöd beviljas tillverkare, importörer och/eller återförsäljare av den uppvärmningsteknik som omfattas av ordningen.

Övervakningsmyndigheten tvivlade på att ordningen kunde anses förenlig med EES-avtalets funktion. Den var framför allt tveksam till om riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön var tillämpliga, eftersom det indirekta stödet inte skulle bidra till någon minskning av mängden energi som förbrukades i tillverkarnas och/eller importörernas produktionscykel. Dessutom ifrågasatte övervakningsmyndigheten att ordningen kunde anses förenlig enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet.

3.   SYNPUNKTER FRÅN DE NORSKA MYNDIGHETERNA

De norska myndigheterna hävdar att de enda mottagarna av stöd från stödordningen för alternativ uppvärmning är privata hushåll som inte är företag i den mening som avses i EES-avtalets konkurrensbestämmelser, och att åtgärden därför inte kan anses utgöra statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet.

De norska myndigheterna menar dessutom att ordningen inte är selektiv eftersom fördelen för mottagaren motiveras av karaktären och den allmänna systematiken hos det system där den ingår och därför inte kan betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Vidare hävdar de norska myndigheterna att stödordningen varken snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom vedpannor och den teknik som berättigar till stöd inte kan anses som utbytbara produkter och alltså inte tillhör samma relevanta produktmarknad. De norska myndigheterna anser att den relevanta marknaden utgörs av ”teknik som kan ersätta eluppvärmning och ge samma värmekomfort som eluppvärmning dygnet runt, eller, i mer tekniska termer, baslastvärmesystem”. (19) Vedpannor, däremot, bör enligt myndigheterna klassificeras som en kompletterande värmekälla som används vid sidan av baslastkällan. Vedpannor bör därför betecknas som ”topplastsystem”.

Om övervakningsmyndigheten skulle komma fram till att ordningen utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet menar de norska myndigheterna slutligen att ordningen kan rättfärdigas enligt både artikel 61.2 a och artikel 61.3 c i EES-avtalet, på grundval av dess sociala respektive miljömässiga målsättningar.

4.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART

Övervakningsmyndigheten har mottagit synpunkter från två tredje parter: Varmeprodusentenes Forening, dvs. klaganden, och NoBio.

4.1   SYNPUNKTER FRÅN KLAGANDEN

Klaganden anser att stödordningen för alternativ uppvärmning utgör olagligt statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet. Man hävdar att stödet till privata hushåll måste anses utgöra en indirekt fördel för tillverkarna och/eller importörerna av den uppvärmningsteknik som omfattas av ordningen. Enligt de uppgifter som klaganden lämnat har närmare bestämt försäljningen av pelletskaminer ökat sedan ordningen infördes. Klaganden menar att införandet av stödordningen har gjort det möjligt för tillverkare, importörer och återförsäljare av pelletskaminer att öka försäljningen och vinsterna.

Vidare hävdar klaganden att åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom vedpannor, som liknar pelletskaminer, inte omfattas av ordningen.

Slutligen anser klaganden att varken artikel 61.2 a eller 61.3 c i EES-avtalet kan motivera stödordningen i dess nuvarande form.

4.2   SYNPUNKTER FRÅN NOBIO

NoBio stöder de norska myndigheternas uppfattning och anser att stödordningen inte innebär något direkt ekonomiskt stöd till privata hushåll, och inte heller till företag, och att den följaktligen inte innefattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

Om övervakningsmyndigheten skulle komma fram till att ordningen utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet hävdar NoBio dessutom att ordningen kan rättfärdigas enligt både artikel 61.2 a och artikel 61.3 c i EES-avtalet, på grundval av dess sociala respektive miljömässiga målsättningar.

II.   BEDÖMNING

1.   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

I artikel 61.1 i EES-avtalet föreskrivs följande:

”Om inte annat föreskrivs i detta avtal, är stöd som ges av EG-medlemsstater, Efta-stater eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med detta avtal i den utsträckning det påverkar handeln mellan de avtalsslutande parterna.”

För att en åtgärd ska betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste följande fyra kumulativa villkor vara uppfyllda: åtgärden måste i) beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel, ii) ge mottagarna en selektiv ekonomisk fördel, iii) snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen, och iv) kunna påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet.

1.1   FÖREKOMST AV STATLIGA MEDEL

Stödordningen för alternativ uppvärmning finansieras av norska staten med hjälp av anslag från statsbudgeten. Åtgärderna i fråga beviljas därför av staten med hjälp av statliga medel.

1.2   GYNNA VISSA FÖRETAG ELLER VISS PRODUKTION

För att stöd från staten ska utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet måste det också ge företag en ekonomisk fördel och vara selektivt så till vida att det gynnar ”vissa företag eller viss produktion”.

1.2.1   
  Ekonomisk fördel för företag

Ekonomisk fördel för företag

Den första fråga som måste analyseras är därför om stödordningen i fråga ger företag en ekonomisk fördel. (20)

20

De direkta mottagarna av bidragen inom stödordningen för alternativ uppvärmning är privata hushåll som i allmänhet inte kan klassificeras som företag i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Att en subvention beviljas en privatperson eller konsumenter innebär dock inte att det automatiskt kan uteslutas att stöd förekommer. (21) Även om de första eller direkta mottagarna inte är företag kan företag ändå beviljas en indirekt fördel. Formuleringen i artikel 61.1 i EES-avtalet, där det talas om ”stöd som ges ... av vilket slag det än är”, omfattar både direkt och indirekt stöd, vilket bekräftas av Europeiska kommissionens (22) praxis och Europeiska gemenskapernas domstols (23) rättspraxis (24). Bedömningen av om företag beviljas indirekt stöd måste därför göras från fall till fall.

21

22

23

24

Stödordningen för alternativ uppvärmning syftar till att främja försäljning av specifik uppvärmningsteknik. (25) Därför krävs i det här fallet en bedömning av huruvida företag som är verksamma inom sektorn för den teknik som ingår i ordningen ges en indirekt ekonomisk fördel som kan omfattas av artikel 61.1 i EES-avtalet.

25

I artikel 61.1 i EES-avtalet görs ingen åtskillnad mellan statliga åtgärder med avseende på deras orsaker eller syften, utan de definieras i stället med utgångspunkt i vilka verkningar de har. (26) Frågan är alltså om stödordningen för alternativ uppvärmning får till effekt att de företag som är verksamma inom sektorn för den uppvärmningsteknik som omfattas av ordningen beviljas en indirekt ekonomisk fördel.

26

Övervakningsmyndigheten delar inte de norska myndigheternas uppfattning att förekomsten av indirekt stöd är beroende av om det yttersta och främsta syftet är att ge stöd till företag, så att bara ordningar som är utformade för att kringgå förbudet mot statligt stöd kan utgöra indirekt stöd.

I det fall som är under granskning innebär subventionen till privata hushåll för investeringar i specifik alternativ förnybar uppvärmningsteknik att de ges ett ekonomiskt incitament att köpa dessa produkter. Åtgärderna ger konsumenterna motivation att övergå från traditionell eluppvärmning till alternativa uppvärmningssystem. (27) Ökad efterfrågan från konsumenterna kan leda till högre vinster för teknik av detta slag, vilket innebär att de företag som är verksamma inom sektorn för den teknik som omfattas av ordningen ges en fördel i jämförelse med andra företag. (28)

27

28

Det faktum att konsumenterna kan välja bland den teknik som omfattas av stödordningen innebär inte att sambandet mellan det direkta bidraget från staten till konsumenten och den fördel som företagen i fråga ges har undanröjts. (29)

29

Även om det rör sig om en indirekt fördel har stödordningen för alternativ uppvärmning utformats så att det finns ett direkt samband mellan beviljandet av stöd till konsumenten och inköpet av den aktuella tekniken. För att få bidraget måste man lämna ett bevis för inköp av teknisk utrustning av det slag som omfattas av stödordningen för alternativ uppvärmning till Enova SF.

Mot denna bakgrund anser övervakningsmyndigheten att stödordningen för alternativ uppvärmning ger företag som är verksamma inom sektorn för alternativa förnybara uppvärmningssystem en indirekt fördel.

1.2.2   
  Selektivitetskriteriet

Selektivitetskriteriet

Nästa fråga som måste analyseras är om åtgärden är selektiv, dvs. om den gynnar ”vissa företag eller viss produktion”.

Övervakningsmyndigheten anser att stödordningen för alternativ uppvärmning är selektiv så till vida att den endast (indirekt) gynnar företag som är verksamma inom sektorn för den alternativa förnybara uppvärmningsteknik som omfattas (dvs. pelletskaminer, pelletspannor, värmepumpar och solvärmefångare anslutna till vattenburna uppvärmningssystem och styrsystem för minskad elförbrukning). Inga andra företag, inte heller sådana som är verksamma inom sektorer för annan förnybar uppvärmningsteknik, kan beviljas det stöd som betalas ut inom ramen för ordningen. (30)

30

De norska myndigheterna menar att den fördel som beviljas inom ramen för stödordningen för alternativ uppvärmning motiveras av karaktären och den allmänna systematiken hos det system där den ingår. Övervakningsmyndigheten håller inte med om detta.

EG-domstolen och Eftadomstolen har alltid ansett att åtgärder som innebär att vissa mottagare beviljas fördelar inte är selektiva om de kan motiveras av karaktären och den allmänna systematiken hos det system där de ingår. (31) För att selektiva åtgärder ska motiveras av logiken i ett system måste det finnas ett allmänt system som det hänför sig till. I rättspraxis har bedömningen dessutom inriktats på om en åtgärd motiveras av det allmänna systemets karaktär och systematik när det gäller ordningar som på något sätt utgör ett undantag från skatter, avgifter eller andra liknande system med mer generell tillämpning. De norska myndigheterna har inte lagt fram några argument gällande det allmänna system som stödåtgärden hänför sig till. Stödordningen för alternativ uppvärmning innebär att vissa företag som är verksamma inom sektorn för den teknik som omfattas av ordningen ges indirekta fördelar. Mot denna bakgrund måste övervakningsmyndigheten därför dra slutsatsen att åtgärden är selektiv i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

31

1.3   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN MELLAN DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA

För att en åtgärd ska utgöra statligt stöd måste den snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och kunna påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet.

Övervakningsmyndigheten måste inte slå fast att ett stöd faktiskt påverkar handeln mellan EES-staterna och att konkurrensen faktiskt snedvrids, utan bara undersöka om stödet kan påverka handeln och hota att snedvrida konkurrensen. (32) Allt stöd till ett företag som är verksamt på EES-marknaden kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln. (33)

32

33

Stödordningen för alternativ uppvärmning ger företag som är verksamma inom sektorn för alternativ förnybar uppvärmningsteknik en (indirekt) fördel. Ett grundläggande inslag i stödordningen för alternativ uppvärmning är att stimulera konsumenternas efterfrågan på den teknik som omfattas.

Enligt de uppgifter som övervakningsmyndigheten har tillgång till har också försäljningen av exempelvis pelletskaminer, som omfattas av stödordningen, ökat och stabiliserats sedan ordningen infördes i Norge. Som en jämförelse kan konstateras att försäljningen av vedpannor, som inte omfattas av ordningen, inte har haft samma positiva utveckling under perioden i fråga.

Slutsatsen kan därför dras att stödet hotar att snedvrida konkurrensen.

När statligt stöd stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar inom EES ska stödet anses påverka handeln. (34)

34

Företag inom sektorn för uppvärmningsteknik är verksamma på en europeisk marknad, och stödordningen för alternativ uppvärmning påverkar därför handeln mellan de avtalsslutande parterna i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet.

Slutsatsen måste därför dras att stödet hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet.

1.4   SLUTSATS

Övervakningsmyndigheten anser att den norska stödordningen för alternativ uppvärmning utgör statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet.

2.   FÖRFARANDEKRAV

FÖRFARANDEKRAV

I artikel 1.3 i del I i protokoll 3 anges att ”Eftas övervakningsmyndighet skall underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder [...]. Staten i fråga får inte genomföra åtgärden förrän detta förfarande lett till ett slutgiltigt beslut.”

De norska myndigheterna anmälde inte stödordningen för alternativ uppvärmning till övervakningsmyndigheten innan den genomfördes. Övervakningsmyndigheten drar därför slutsatsen att de norska myndigheterna inte har iakttagit sina skyldigheter enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3.

3.   STÖDETS FÖRENLIGHET

STÖDETS FÖRENLIGHET

De norska myndigheterna hävdar att stödet kan motiveras enligt artikel 61.2 a eller artikel 61.3 c i EES-avtalet, jämförd med övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön.

3.1   FÖRENLIGHET ENLIGT ARTIKEL 61.2 A I EES-AVTALET

Enligt artikel 61.2 a i EES-avtalet är stöd av ”social karaktär” förenligt med avtalets funktion om det ”ges till enskilda konsumenter, under förutsättning att stödet ges utan diskriminering med avseende på varornas ursprung”.

Övervakningsmyndigheten noterar att undantag från förbudet mot statligt stöd ska tolkas strikt. Den norska stödordningen för alternativ uppvärmning riktar sig till alla norska privata hushåll. För att ordningen ska kunna anses förenlig enligt artikel 61.2 a i EES-avtalet anser myndigheten att den måste ha social karaktär så till vida att den stöder en mindre gynnad befolkningsgrupp. (35) Eftersom åtgärden är öppen för alla privata hushåll enligt en ”först till kvarn”-princip kan den inte anses ha social karaktär i den mening som avses i artikel 61.2 a i EES-avtalet.

35

3.2   FÖRENLIGHET ENLIGT ARTIKEL 61.3 C I EES-AVTALET

Enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet kan stöd betraktas som förenligt med EES-avtalets funktion om det underlättar ”utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”.

3.2.1   
  Riktlinjerna om skydd för miljön

Riktlinjerna om skydd för miljön

Övervakningsmyndigheten har utfärdat riktlinjer med de kriterier som ska tillämpas vid bedömningen av om statliga stödåtgärder som syftar till att skydda miljön kan anses förenliga med EES-avtalets funktion enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet. Stödordningen för alternativ uppvärmning infördes 2006. Vid den tiden gällde övervakningsmyndighetens riktlinjer om skydd för miljön som senast ändrats den 23 maj 2001 (36). Övervakningsmyndigheten antog den 16 juli 2008 nya riktlinjer om skydd för miljön (37), som gäller från det datumet. En ordning som omfattar dessa olika tidsperioder måste alltså bedömas mot bakgrund av båda uppsättningarna riktlinjer, i enlighet med principerna i punkt 74 i 2001 års riktlinjer och punkt 205 i 2008 års riktlinjer.

36

37

En situation där indirekt stöd gynnar vissa tillverkare, importörer och/eller återförsäljare av viss uppvärmningsteknik för privata hushåll omfattas emellertid inte av vare sig 2001 års eller 2008 års riktlinjer.

3.2.2   
  Förenlighet enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet

Förenlighet enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet

Eftersom varken 2001 års eller 2008 års riktlinjer är direkt tillämpliga på den norska stödordningen för alternativ uppvärmning kommer övervakningsmyndigheten att göra en direkt bedömning av ordningens förenlighet enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet. (38) Undantag i den mening som avses i artikel 61.3 c i EES-avtalet måste tolkas snävt (39) och får bara medges när det kan fastställas att stödet kommer att bidra till uppnåendet av ett mål av gemensamt intresse, som inte kan säkras under normala marknadsförhållanden. Principen om ”berättigande kompensation” godkändes av EG-domstolen i Philip Morris-målet (40).

38

39

Philip Morris

40

Att bedöma förenligheten hos statligt stöd handlar i grund och botten om att väga stödets negativa effekter på konkurrensen mot dess positiva effekter för det gemensamma intresset. (41) För att förklaras förenlig enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet måste den statliga stödordningen uppfylla följande krav:

41

| — | Den måste syfta till ett tydligt fastställt mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

—

Den måste syfta till ett tydligt fastställt mål av gemensamt intresse.

| — | Den måste vara lämpligt utformad för att nå målet av gemensamt intresse och i det avseendet vara ett lämpligt medel som skapar incitament och är proportionerligt. |
| --- | --- |

—

Den måste vara lämpligt utformad för att nå målet av gemensamt intresse och i det avseendet vara ett lämpligt medel som skapar incitament och är proportionerligt.

| — | Den får inte snedvrida konkurrensen och handeln i EES i sådan omfattning att det står i strid med det gemensamma intresset. (42) |
| --- | --- |

—

Den får inte snedvrida konkurrensen och handeln i EES i sådan omfattning att det står i strid med det gemensamma intresset. (42)

42

Övervakningsmyndigheten måste bedöma om det mål som eftersträvas med åtgärden är nödvändigt, förenligt med mål av gemensamt intresse och, i så fall, om detta är den minst snedvridande metoden att nå det målet.

Syftet med stödordningen för alternativ uppvärmning är att nå ett miljömål genom att motivera konsumenterna att investera i miljövänlig teknik med begränsad spridning på den norska marknaden. De norska myndigheterna menar att en större spridning för den alternativa uppvärmningsteknik som omfattas av ordningen kommer att minska de norska hushållens elförbrukning. Att begränsa mängden el som används för uppvärmning av privata hushåll och stimulera användning av alternativa uppvärmningssystem baserade på förnybar energi kan betraktas som en miljömässigt förnuftig målsättning.

I nionde skälet i ingressen till EES-avtalet anges som ett gemensamt mål att bevara, skydda och förbättra miljön och att säkerställa ett varsamt och förnuftigt utnyttjande av naturresurserna, på grundval av principen om en varaktig utveckling. Enligt övervakningsmyndighetens uppfattning är en stödordning som syftar till att skifta energiförbrukningen till förnybara källor förenlig med mål av gemensamt intresse.

Kriterierna för att en teknik ska kunna omfattas av ordningen har formulerats med utgångspunkt i teknikens lämplighet som ersättning för eluppvärmning. De norska myndigheterna har förklarat att bara teknik som kan kategoriseras som så kallade ”baslastvärmesystem” omfattas av ordningen. Enligt de norska myndigheterna är baslastvärmesystem ”teknik som kan ersätta eluppvärmning och ge samma värmekomfort som eluppvärmning dygnet runt” (43).

43

De norska myndigheterna har förklarat att alternativ förnybar uppvärmningsteknik som omfattas av stödordningen har tre gemensamma drag: den måste ha begränsad spridning på den norska marknaden, kunna ersätta eluppvärmning och kräva ett visst minimum av insatser från användarnas sida. Övervakningsmyndigheten noterar att all teknik som omfattas av stödordningen för alternativ uppvärmning inte lämpar sig för att helt och hållet ersätta eluppvärmning. (44) De norska myndigheterna har dock ansett att teknik som omfattas av ordningen är bättre lämpad att systematiskt begränsa mängden el som används för att värma upp ett normalt hushåll.

44

Bidrag till konsumenter för att främja ett skifte i efterfrågan från eluppvärmning till alternativa förnybara uppvärmningssystem i hushållen tycks vara ett lämpligt medel att direkt påverka konsumenternas beteende. Utan stödet från staten inom ramen för stödordningen för alternativ uppvärmning skulle konsumenternas efterfrågan knappast ha skiftat till förnybar uppvärmningsteknik inom samma tidsrymd.

När vissa miljövänliga åtgärder inte genomförs kan statligt stöd i princip betraktas som förenligt. (45) Syftet med stödordningen för alternativ uppvärmning är att motivera konsumenterna att investera i miljövänlig teknik för minskad elförbrukning som har begränsad spridning på den norska marknaden för hushållsuppvärmning.

45

Övervakningsmyndigheten anser dessutom att stödbeloppet är begränsat till det minimum som krävs för att motivera konsumenterna att övergå från eluppvärmningssystem till de alternativa förnybara uppvärmningskällor som omfattas av ordningen. Stödordningen för alternativ uppvärmning innefattar ett bidrag på högst 20 % av dokumenterade och stödberättigande kostnader, dock högst 4 000 eller 10 000 norska kronor beroende på typen av teknik. Det högsta belopp som beviljas för inköp av alternativ uppvärmningsteknik står i proportion till kostnaden för tekniken i fråga.

Övervakningsmyndigheten anser därför att ordningen är lämpligt utformad för att nå miljömålet av gemensamt intresse.

Slutligen måste det bedömas om konkurrensen och handeln i EES-området kan snedvridas i sådan omfattning att det står i strid med det gemensamma intresset.

Stödet betalas ut direkt till konsumenterna, som fritt kan välja mellan de produkter som uppfyller de objektiva kriterierna för stödordningen, oberoende av vilket företag som erbjuder den alternativa uppvärmningstekniken. Därmed undviks onödig snedvridning av konkurrensen och handeln i EES inom sektorn för den teknik som omfattas av ordningen.

Klaganden hävdar att ordningen snedvrider konkurrensen eftersom den omfattar pelletskaminer men inte vedpannor. I vedpannor används enligt klaganden en teknik som är mycket lik den som används i pelletskaminer, och de bör därför omfattas av ordningen. De norska myndigheterna menar dock att vedpannor inte uppfyller de objektiva kriterier som fastställts inom ramen för stödordningen för alternativ uppvärmning. Övervakningsmyndigheten anser att klaganden visserligen kan ha rätt i att det råder ett konkurrensförhållande mellan vedpannor och all eller åtminstone en del av den teknik som omfattas av stödordningen, men att vedpannor inte tycks uppfylla kriterierna för att beviljas stöd inom ramen för ordningen. I det avseendet har övervakningsmyndigheten inga invändningar mot de objektiva kriterierna inom stödordningen och de norska myndigheternas bedömning av vilken uppvärmningsteknik som är bäst lämpad för att uppnå de miljömål som ordningen syftar till. Stödordningen för alternativ uppvärmning grundas på tre objektiva kriterier för stödberättigande (begränsad spridning på marknaden, förmåga att ersätta el som primär uppvärmningskälla och ett minimum av insatser från användarens sida). Vedpannor tycks inte uppfylla alla eller vissa av dessa kriterier. Övervakningsmyndigheten medger dessutom att vedpannor representerar en teknik som redan har stor spridning i Norge. Övervakningsmyndigheten anser därför att stödordningens kriterier för stödberättigande är objektivt motiverade och att ordningen inte strider mot andra bestämmelser i EES-avtalet, t.ex. reglerna om icke-diskriminering på grund av nationalitet samt likabehandling. Övervakningsmyndigheten anser dessutom att de norska myndigheterna ytterligare har begränsat de negativa effekterna på konkurrensen genom att fastställa en relativt låg stödnivå. Övervakningsmyndigheten är därför av åsikten att den eventuella konkurrenssnedvridning som skapas med avseende på vedpannor och annan potentiellt konkurrerande teknik inte strider mot det gemensamma intresset och tycks vara motiverad med hänsyn till avvägningen enligt ovan.

Övervakningsmyndigheten anser av dessa skäl att stödordningen syftar till ett tydligt fastställt mål av gemensamt intresse, är lämpligt utformad för att nå målet av gemensamt intresse och i det avseendet är ett lämpligt medel som skapar incitament och är proportionerligt och, slutligen, att den inte snedvrider konkurrensen och handeln i EES i sådan omfattning att det står i strid med det gemensamma intresset. Övervakningsmyndigheten finner därför att ordningen är motiverad enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet.

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

Mot bakgrund av ovanstående överväganden drar övervakningsmyndigheten slutsatsen att den norska stödordningen för alternativa förnybara uppvärmningskällor och elbesparande åtgärder i privata hushåll utgör statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet som är förenligt med artikel 61.3 c i EES-avtalet.

De norska myndigheterna erinras om skyldigheten enligt artikel 21 i del II i protokoll 3, jämförd med artikel 6 i beslut nr 195/04/KOL, att lägga fram årliga rapporter om stödordningens genomförande.

De norska myndigheterna erinras dessutom om att alla planer på att ändra stödordningen ska anmälas till övervakningsmyndigheten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den norska stödordningen för alternativa förnybara uppvärmningskällor och elbesparande åtgärder i privata hushåll utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Stödordningen är förenlig med EES-avtalets funktion på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Norge.

Artikel 3

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 15 juli 2009.

För Eftas övervakningsmyndighet

Per SANDERUD

Ordförande

Kristján A. STEFÁNSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervakningsavtalet.

3

övervakningsavtalet

(4)  Nedan kallat protokoll 3.

4

protokoll 3

(5)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av övervakningsmyndigheten den 19 januari 1994, offentliggjorda i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning (nedan kallad EGT) L 231, 3.9.1994, s. 1 och EES-supplement nr 32, 3.9.1994, s. 1. Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd. En uppdaterad version av riktlinjerna för statligt stöd finns på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

5

Europeiska gemenskapernas officiella tidning

EGT

riktlinjerna för statligt stöd

(6)  Beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004, offentliggjort i EUT L 139, 25.5.2006, s. 37, och EES-supplement nr 26, 25.5.2006, s. 1, i ändrad lydelse. En konsoliderad version av beslutet finns på övervakningsmyndighetens webbplats: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltext/.

6

(7)  Offentliggjort i EUT C 96, 17.4.2008, s. 14, och EES-supplement nr 20, 17.4.2008, s. 58.

7

(8)  Nedan kallad klaganden.

8

klaganden

(9)  Nedan kallad stödordningen för alternativ uppvärmning.

9

stödordningen för alternativ uppvärmning

(10)  För närmare information om skriftväxlingarna mellan övervakningsmyndigheten och de norska myndigheterna hänvisas till övervakningsmyndighetens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet, beslut nr 716/07/KOL.

10

(11)  Offentliggjort i EUT C 96, 17.4.2008, s. 14, och EES-supplement nr 20, 17.4.2008, s. 58.

11

(12)  Nedan kallad NoBio.

12

NoBio

(13)  Närmare information om ordningen finns på Enova SF:s webbplats: http://www.minenergi.no/ och http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1062

13

(14)  Stortingsproposition nr 82 (2005–2006), pressmeddelanden från Olje- og energidepartementet nr 98/06 av den 25 augusti 2006 och nr 107/06 av den 14 september 2006.

14

(15)  Se stortingsproposition nr 1 (2008–2009), s. 56.

15

(16)  Stortingsproposition nr 59 (2007–2008), s. 123.

16

(17)  Stortingsproposition nr 1 (2008–2009), s. 56.

17

(18)  I stortingsproposition nr 59 (2007–2008) noterar de norska myndigheterna att stödordningen kommer att ses över mot bakgrund av övervakningsmyndighetens slutliga beslut.

18

(19)  Skrivelse från norska Olje- og energidepartementet av den 15 januari 2007 (diarienummer 406849), s. 5.

19

(20)  Företag definieras i gemenskapsrätten som enheter som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig form, se t.ex. domen i mål C-41/90, Höfner och Elser mot Macrotron GmbH, REG 1991, s. I-1979, punkt 21.

20

(21)  Mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857.

21

(22)  Nedan kallad kommissionen.

22

kommissionen

(23)  Nedan kallad EG-domstolen.

23

EG-domstolen

(24)  Målen C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857; C-382/99, Nederländerna mot kommissionen, REG 2002, s. I-5163; C-457/00, Belgien mot kommissionen, REG 2003, s. I-6931, punkt 57. Se även generaladvokat Jacobs förslag till avgörande i mål C-457/00, punkt 59.

24

(25)  Stortingsproposition nr 82 (2005–2006), s. 1.

25

(26)  Mål C-382/99, Nederländerna mot kommissionen, punkt 61; dom av den 22 december 2008 i mål C-487/06 P, British Aggregates Association mot kommissionen, punkt 87.

26

(27)  Ett liknande resonemang förs i kommissionens beslut av den 24 januari 2007, C (2006) 6630, i ärende N 270/2006, punkt 40.

27

(28)  Se kommissionens beslut av den 26 april 2006, C (2006) 1519, i ärende N 142/2005, punkt 3.1.

28

(29)  Se kommissionens beslut av den 24 januari 2007, C (2006) 6630, i ärende N 270/2006, punkt 43.

29

(30)  Ibid., punkt 46–47.

30

Ibid.

(31)  Mål C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH mot Finanzlandesdirektion für Kärnten, REG 2001, s. I-8365, punkt 42, och Eftadomstolens dom i de förenade målen E-5/04, E-6/04 och E-7/04, Fesil och Finnfjord m.fl. mot Eftas övervakningsmyndighet, Eftas domstolsrapport 2005, s. 117, punkt 77.

31

(32)  Se Eftadomstolens dom i de förenade målen E-5/04, E-6/04 och E-7/04, Fesil och Finnfjord m.fl. mot Eftas övervakningsmyndighet, Eftas domstolsrapport 2005, s. 117, punkt 93, mål C-372/97, Italien mot kommissionen, REG 2004, s. I-3679, punkt 44, och mål C-66/02, Italien mot kommissionen, REG 2005, s. I-10901, punkt 112.

32

(33)  Förenade målen T-92/00 och T-103/00, Diputación Foral de Álava m.fl. mot kommissionen, REG 2002, s. II-1385, punkt 72.

33

(34)  Mål E-6/98, Norge mot Eftas övervakningsmyndighet, REG 1999, s. 74, punkt 58, och mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. I-2671, punkt 11. Se även målen C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-3671, punkt 47, och T-217/02, Ter Lembeek mot kommissionen, REG 2006, s. II-4483, punkt 181.

34

(35)  Se t.ex. avsnitt III.3 i riktlinjerna för tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 61 i EES-avtalet på statligt stöd inom luftfartssektorn (EGT C 350, 10.12.1994, s. 7).

35

(36)  Nedan kallade 2001 års riktlinjer.

36

2001 års riktlinjer

(37)  Nedan kallade 2008 års riktlinjer.

37

2008 års riktlinjer

(38)  Se mål T-288/97, Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia mot kommissionen, REG 2001, s. II-1169, punkt 72.

38

(39)  Mål C-301/96, Tyskland mot kommissionen, REG 2003, s. I-9919, punkterna 66 och 105.

39

(40)  Mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, REG 1980, s. I-2671.

40

(41)  Se kommissionens handlingsplan för statligt stöd av den 7 juni 2005, KOM(2005) 107, punkt 11.

41

(42)  Se kommissionens beslut av den 24 januari 2007, C (2006) 6630, i ärende N 270/2006, punkt 67.

42

(43)  Skrivelse från norska Olje- og energidepartementet av den 15 januari 2007 (diarienummer 406849), s. 5.

43

(44)  Enligt t.ex. Enova SF:s köparguide för solvärmefångare anslutna till vattenburna uppvärmningssystem (en teknik som omfattas av ordningen) kan dessa system bara tillgodose upp till 50 % av ett hushålls totala uppvärmningsbehov. När solvärmefångare får tillräckligt mycket solenergi kan de vara i ständig drift utan regelbunden tillsyn, och när de är i drift utgör de en bekväm, om än partiell, källa till alternativ uppvärmning för konsumenten. Köpguiden finns på Enova SF:s webbplats:

44

http://www.minenergi.no/sitepageview.aspx?sitePageID=1083.

(45)  I både 2001 års och 2008 års riktlinjer behandlas stöd för förnybara energikällor där stödet utgör ett slags kompensation för den ekonomiska nackdel som förnybara energikällor har i konkurrensen med mindre miljövänliga energikällor; se punkterna 49–59 i 2001 års riktlinjer och punkterna 48–50 i 2008 års riktlinjer.

45

---