# Euroopa Liidu L 37/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.037.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 37 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide11. veebruar 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.037.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 37

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide11. veebruar 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamise kuupäeva kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 118/2011, 10. veebruar 2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes | 2 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 119/2011, 10. veebruar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 16 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/91/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 10. veebruar 2011, millega antakse Korea Vabariigis asuvale laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudi vastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 656 all)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2011/92/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 10. veebruar 2011, millega kehtestatakse direktiivi 2009/31/EÜ (süsinikdioksiidi geoloogilise säilitamise kohta) rakendamise esimese aruande koostamisel kasutatav küsimustik
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 657 all)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2011/93/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 10. veebruar 2011, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide loetelu ja süsteemi Traces kuuluvate veterinaarasutuste loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 701 all)

   (
  1
  ) | 25 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamise kuupäeva kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 118/2011, 10. veebruar 2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes

2

Komisjoni määrus (EL) nr 119/2011, 10. veebruar 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

16

OTSUSED

2011/91/EL

*

Komisjoni otsus, 10. veebruar 2011, millega antakse Korea Vabariigis asuvale laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudi vastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 656 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 656 all)

1

18

2011/92/EL

*

Komisjoni otsus, 10. veebruar 2011, millega kehtestatakse direktiivi 2009/31/EÜ (süsinikdioksiidi geoloogilise säilitamise kohta) rakendamise esimese aruande koostamisel kasutatav küsimustik
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 657 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 657 all)

1

19

2011/93/EL

*

Komisjoni otsus, 10. veebruar 2011, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide loetelu ja süsteemi Traces kuuluvate veterinaarasutuste loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 701 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 701 all)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 11.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 37/1

---

Teave protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamise kuupäeva kohta

Euroopa Liit ja Seišelli Vabariigi valitsus allkirjastasid 18. jaanuaril 2011 Brüsselis protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus.

Sellest tulenevalt kohaldatakse protokolli vastavalt selle artiklile 13 ajutiselt alates 18. jaanuarist 2011.

---

MÄÄRUSED

| 11.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 37/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 37/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 118/2011,

10. veebruar 2011,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 20. mail 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Taist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit ja Euroopa Liitu suunatud spiraalköiteseadiste impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

20. mail 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Taist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit ja Euroopa Liitu suunatud spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui 6. aprillil 2010 esitas Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhinnaga ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti dumpinguvastase uurimise algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui 6. aprillil 2010 esitas Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhinnaga ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti dumpinguvastase uurimise algatamiseks piisavaks.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Tai eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Tai eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.

| (4) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile teistele seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul taotlenud isikutele, st kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevale Tai eksportivale tootjale, asjaomase riigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Kõigile isikutele, kes taotlesid ärakuulamist määratud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile teistele seda algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul taotlenud isikutele, st kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevale Tai eksportivale tootjale, asjaomase riigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Kõigile isikutele, kes taotlesid ärakuulamist määratud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.

| (5) | Vastused küsimustikele ja täiendavad dokumendid saadi ühelt Tai eksportivalt tootjalt, kaebuse esitanud liidu tootjalt, viielt sõltumatult importijalt ja kauplejalt (sh ühelt, kes on ka liidu tootja) ning ühelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(5)

Vastused küsimustikele ja täiendavad dokumendid saadi ühelt Tai eksportivalt tootjalt, kaebuse esitanud liidu tootjalt, viielt sõltumatult importijalt ja kauplejalt (sh ühelt, kes on ka liidu tootja) ning ühelt kasutajalt.

| (6) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.






  a) | Liidu tootja






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

a)

Liidu tootja

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria.

| b) | Tai eksportiv tootja






  — | Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tai; |
| --- | --- | --- |

b)

Tai eksportiv tootja

—

Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tai;

| c) | Tai eksportiva tootjaga seotud äriühingud:






  — | Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong; |
| --- | --- | --- |

c)

Tai eksportiva tootjaga seotud äriühingud:

—

Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong;

| d) | Liidu importijad:






  — | Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itaalia; |
| --- | --- | --- |

d)

Liidu importijad:

—

Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itaalia;

| — | Rendol enterprises, Reilingen, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Rendol enterprises, Reilingen, Saksamaa;

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itaalia (ka liidu tootja); |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itaalia (ka liidu tootja);

| — | Winter Company Spain S.A., Hispaania. |
| --- | --- |

—

Winter Company Spain S.A., Hispaania.

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (7) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „kahju uurimise periood”). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „kahju uurimise periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (8) | Vaatlusalune toode on praegu CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluv Taist pärit spiraalköiteseadis, mis koosneb vähemalt kahest terasplaadist või -traadist ning vähemalt neljast nende külge kinnitatud terastraadist poolrõngast, mida hoiab kinni teraskaas; köiteseadist saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil (edaspidi „vaatlusalune toode” või „spiraalköiteseadis”). Kangmehhanismid, mis kuuluvad sama CN-koodi alla, ei kuulu kõnealusel juhul uurimisele. |
| --- | --- |

(8)

Vaatlusalune toode on praegu CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluv Taist pärit spiraalköiteseadis, mis koosneb vähemalt kahest terasplaadist või -traadist ning vähemalt neljast nende külge kinnitatud terastraadist poolrõngast, mida hoiab kinni teraskaas; köiteseadist saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil (edaspidi „vaatlusalune toode” või „spiraalköiteseadis”). Kangmehhanismid, mis kuuluvad sama CN-koodi alla, ei kuulu kõnealusel juhul uurimisele.

| (9) | Spiraalköiteseadiseid kasutatakse mitmesuguste dokumentide ja paberite hoidmiseks. Muu hulgas kasutavad neid spiraalköitjate, tehniliste juhendite, foto- ja margialbumite, kataloogide ja brošüüride tootjad. |
| --- | --- |

(9)

Spiraalköiteseadiseid kasutatakse mitmesuguste dokumentide ja paberite hoidmiseks. Muu hulgas kasutavad neid spiraalköitjate, tehniliste juhendite, foto- ja margialbumite, kataloogide ja brošüüride tootjad.

| (10) | Uurimisperioodi jooksul müüdi Euroopa Liidus paljusid erinevaid spiraalköiteseadiste mudeleid. Mudelid erinesid suuruse, kuju, rõngaste arvu, alusplaadi suuruse ja rõngaste avamise süsteemi (lahtitõmmatavad või päästikuga rõngad) poolest. Arvestades, et kõigi spiraalköiteseadiste füüsikalised ja tehnilised omadused on samad ning et nende mudelid võivad teatavas ulatuses teineteist asendada, otsustas komisjon käsitada kõiki spiraalköiteseadiseid kõnealuses menetluses ühe ja sama tootena. |
| --- | --- |

(10)

Uurimisperioodi jooksul müüdi Euroopa Liidus paljusid erinevaid spiraalköiteseadiste mudeleid. Mudelid erinesid suuruse, kuju, rõngaste arvu, alusplaadi suuruse ja rõngaste avamise süsteemi (lahtitõmmatavad või päästikuga rõngad) poolest. Arvestades, et kõigi spiraalköiteseadiste füüsikalised ja tehnilised omadused on samad ning et nende mudelid võivad teatavas ulatuses teineteist asendada, otsustas komisjon käsitada kõiki spiraalköiteseadiseid kõnealuses menetluses ühe ja sama tootena.

2.2.   Samasugune toode

| (11) | Leiti, et Tai siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning ELis liidu tootjate valmistataval ja müüdaval tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugune põhiline kasutusotstarve. Sellepärast käsitatakse neid esialgu kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Leiti, et Tai siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning ELis liidu tootjate valmistataval ja müüdaval tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugune põhiline kasutusotstarve. Sellepärast käsitatakse neid esialgu kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

3.1.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (12) | Sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil teadaolevatel sõltumatutel importijatel teatada endast komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta (punkti 2.1. kohaselt) ajavahemikus 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010. |
| --- | --- |

(12)

Sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil teadaolevatel sõltumatutel importijatel teatada endast komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta (punkti 2.1. kohaselt) ajavahemikus 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010.

| (13) | Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja arvestades oma koostöövalmidusest teatanud importijate väikest arvu, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(13)

Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja arvestades oma koostöövalmidusest teatanud importijate väikest arvu, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

4.   DUMPING

| (14) | Eksportivatele tootjatele saadetud küsimustikule vastas üks Tai äriühing. Küsimustikule vastas ka üks nimetatud eksportiva tootjaga seotud Hongkongis asuv äriühing, kes on kaasatud vaatlusaluse toote müüki. Eurostatist saadud impordiandmete põhjal moodustas selle eksportiva tootja eksport (koos sellega seotud äriühinguga) kogu Tai ekspordi ELi. |
| --- | --- |

(14)

Eksportivatele tootjatele saadetud küsimustikule vastas üks Tai äriühing. Küsimustikule vastas ka üks nimetatud eksportiva tootjaga seotud Hongkongis asuv äriühing, kes on kaasatud vaatlusaluse toote müüki. Eurostatist saadud impordiandmete põhjal moodustas selle eksportiva tootja eksport (koos sellega seotud äriühinguga) kogu Tai ekspordi ELi.

4.1.   Normaalväärtus

| (15) | Uurimise käigus selgus, et eksportiv tootja andis puudulikku või väära teavet oma tootmiskulude oluliste aspektide kohta, näiteks nikli ja muude toorainete nähtava tarbimise osas. Lisaks olid muud tootmiskulude ja tootmisvõimsuse kohta käivad andmed vastuolulised ega olnud kooskõlas. Lõpuks näitas uurimine, et üks Hiina Rahvavabariigis asuv seotud äriühing oli erinevalt eksportiva tootja esialgsetest väidetest kaasatud vaatlusaluse toote müüki ja haldusse. Esitatud kulud ei sisaldanud selle seotud äriühingu asjaomaseid kulusid ja ei olnud seega täielikud. |
| --- | --- |

(15)

Uurimise käigus selgus, et eksportiv tootja andis puudulikku või väära teavet oma tootmiskulude oluliste aspektide kohta, näiteks nikli ja muude toorainete nähtava tarbimise osas. Lisaks olid muud tootmiskulude ja tootmisvõimsuse kohta käivad andmed vastuolulised ega olnud kooskõlas. Lõpuks näitas uurimine, et üks Hiina Rahvavabariigis asuv seotud äriühing oli erinevalt eksportiva tootja esialgsetest väidetest kaasatud vaatlusaluse toote müüki ja haldusse. Esitatud kulud ei sisaldanud selle seotud äriühingu asjaomaseid kulusid ja ei olnud seega täielikud.

| (16) | Ülalmainitu põhjal järeldati, et kulude kohta esitatud andmed ei olnud piisavalt täpsed, et nende põhjal normaalväärtust määrata. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artiklile 18 teha järeldused vähemalt osaliselt kättesaadavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(16)

Ülalmainitu põhjal järeldati, et kulude kohta esitatud andmed ei olnud piisavalt täpsed, et nende põhjal normaalväärtust määrata. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artiklile 18 teha järeldused vähemalt osaliselt kättesaadavate andmete põhjal.

| (17) | Äriühingut teavitati viivitamata ja tal võimaldati esitada täiendavad selgitused kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4. Äriühingu antud selgitused ei olnud rahuldavad, kuna need ei selgitanud leitud vasturääkivusi. Ka ei suutnud äriühing ümber lükata tõendusmaterjali, mis näitas, et ta oli esitanud mittetäielikku, väära ja eksitavat teavet. Lisaks ei suutnud äriühing esitada olulist teavet ülalnimetatud Hiina Rahvavabariigis asutatud seotud äriühingu kohta, mis oli kaasatud vaatlusaluse toote tootmisse ja müüki. |
| --- | --- |

(17)

Äriühingut teavitati viivitamata ja tal võimaldati esitada täiendavad selgitused kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4. Äriühingu antud selgitused ei olnud rahuldavad, kuna need ei selgitanud leitud vasturääkivusi. Ka ei suutnud äriühing ümber lükata tõendusmaterjali, mis näitas, et ta oli esitanud mittetäielikku, väära ja eksitavat teavet. Lisaks ei suutnud äriühing esitada olulist teavet ülalnimetatud Hiina Rahvavabariigis asutatud seotud äriühingu kohta, mis oli kaasatud vaatlusaluse toote tootmisse ja müüki.

| (18) | Ülaltoodut arvesse võttes leiti, et eksportiva tootja puhul tuleks normaalväärtus esialgu kindlaks määrata kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(18)

Ülaltoodut arvesse võttes leiti, et eksportiva tootja puhul tuleks normaalväärtus esialgu kindlaks määrata kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (19) | Usaldusväärsema teabe puudumisel arvutati esialgne normaalväärtus kaebuses esitatud Tai valmistamiskulusid käsitleva teabe põhjal. Algmääruse artikli 18 lõike 5 kohaselt kontrolliti see teave üle uurimise käigus saadud kontrollitud teabe abil, sh teave Tai personali- ja energiakulude kohta. Vajaduse korral korrigeeriti kaebuses esitatud teavet vastavalt uurimise käigus saadud kontrollitud teabele. |
| --- | --- |

(19)

Usaldusväärsema teabe puudumisel arvutati esialgne normaalväärtus kaebuses esitatud Tai valmistamiskulusid käsitleva teabe põhjal. Algmääruse artikli 18 lõike 5 kohaselt kontrolliti see teave üle uurimise käigus saadud kontrollitud teabe abil, sh teave Tai personali- ja energiakulude kohta. Vajaduse korral korrigeeriti kaebuses esitatud teavet vastavalt uurimise käigus saadud kontrollitud teabele.

| (20) | Eespool mainitud valmistuskuludele lisati vastavalt kaebuses esitatud teabele mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning tulude jaoks, vastavalt 16 % ja 8 %. |
| --- | --- |

(20)

Eespool mainitud valmistuskuludele lisati vastavalt kaebuses esitatud teabele mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning tulude jaoks, vastavalt 16 % ja 8 %.

4.2.   Ekspordihind

| (21) | Eksportiva tootja eksportmüük liitu toimus väljaspool liitu asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu. |
| --- | --- |

(21)

Eksportiva tootja eksportmüük liitu toimus väljaspool liitu asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu.

| (22) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 määrati ekspordihind kindlaks seotud kaubandusettevõtja poolt liitu, st sõltumatule ostjale müüdava toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 määrati ekspordihind kindlaks seotud kaubandusettevõtja poolt liitu, st sõltumatule ostjale müüdava toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.

4.3.   Võrdlus

| (23) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. |
| --- | --- |

(23)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.

| (24) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimisega nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeerimisel on võetud arvesse transpordi-, kindlustus- ja krediidikulude erinevusi, kui see on olnud otstarbekas ja põhjendatud. |
| --- | --- |

(24)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimisega nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Korrigeerimisel on võetud arvesse transpordi-, kindlustus- ja krediidikulude erinevusi, kui see on olnud otstarbekas ja põhjendatud.

4.4.   Dumpingumarginaal

| (25) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 tehti koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingumarginaalid kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 tehti koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingumarginaalid kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud.

| (26) | Eespool kirjeldatule tuginedes on esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised:






  Eksportiv tootja | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tai | 17,2 % |

(26)

Eespool kirjeldatule tuginedes on esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised:

Eksportiv tootja

Dumpingumarginaal

Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tai

17,2 %

| (27) | Kuna koostööd tegeva eksportiva tootja eksport moodustas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Taist ELi, leiti, et dumpingu jääkmarginaal peaks olema 17,2 % vastavalt kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaali tasemele. |
| --- | --- |

(27)

Kuna koostööd tegeva eksportiva tootja eksport moodustas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Taist ELi, leiti, et dumpingu jääkmarginaal peaks olema 17,2 % vastavalt kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaali tasemele.

5.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (28) | Uurimisperioodil tootsid spiraalköiteseadiseid ELis järgmised tootjad:






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria; |
| --- | --- | --- |

(28)

Uurimisperioodil tootsid spiraalköiteseadiseid ELis järgmised tootjad:

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria;

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itaalia.

| (29) | Esimene tootja on kaebuse esitaja ning tegi uurimises koostööd. Uurimine tegi kindlaks, et kaebuse esitaja tootis uurimisperioodil üle 50 % liidu spiraalköiteseadiste kogutoodangust. |
| --- | --- |

(29)

Esimene tootja on kaebuse esitaja ning tegi uurimises koostööd. Uurimine tegi kindlaks, et kaebuse esitaja tootis uurimisperioodil üle 50 % liidu spiraalköiteseadiste kogutoodangust.

| (30) | Teine (väiksem) tootja on ka Tai spiraalköiteseadiste importija ja oli menetluse vastu. Vastavalt äriühingu antud teabele leiti, et kogu kahjuanalüüsil silmas peetud ajavahemiku jooksul oli äriühingu Tai toodete keskmine ostumaht võrreldav äriühingu enda tootmismahuga. |
| --- | --- |

(30)

Teine (väiksem) tootja on ka Tai spiraalköiteseadiste importija ja oli menetluse vastu. Vastavalt äriühingu antud teabele leiti, et kogu kahjuanalüüsil silmas peetud ajavahemiku jooksul oli äriühingu Tai toodete keskmine ostumaht võrreldav äriühingu enda tootmismahuga.

| (31) | Ülalmainitu põhjal leiti, et vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a tuleks teine tootja liidu tootmisharu määratlusest välja jätta ja seega moodustaks liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ainult kaebuse esitanud tootja. Edaspidi nimetatakse teda „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(31)

Ülalmainitu põhjal leiti, et vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a tuleks teine tootja liidu tootmisharu määratlusest välja jätta ja seega moodustaks liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ainult kaebuse esitanud tootja. Edaspidi nimetatakse teda „liidu tootmisharuks”.

| (32) | Tuleb märkida, et varem koosnes liidu tootmisharu kahest erinevast tootjast (Koloman Handler Austrias ja Robert Krause Saksamaal), mis läksid pankrotti ning mille võttis üle üks Austria kontsern. Nendes äriühingutes viidi läbi märkimisväärsed ümberkorraldused ja äriühingu Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH praegune struktuur loodi aastal 2003. Äriühingu peakorter on Austrias, kuid tootmine toimub Ungaris. |
| --- | --- |

(32)

Tuleb märkida, et varem koosnes liidu tootmisharu kahest erinevast tootjast (Koloman Handler Austrias ja Robert Krause Saksamaal), mis läksid pankrotti ning mille võttis üle üks Austria kontsern. Nendes äriühingutes viidi läbi märkimisväärsed ümberkorraldused ja äriühingu Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH praegune struktuur loodi aastal 2003. Äriühingu peakorter on Austrias, kuid tootmine toimub Ungaris.

6.   KAHJU

6.1.   Liidu tarbimine

| (33) | Tarbimise kindlaksmääramisel olid aluseks järgmised andmed:






  — | kogu kontrollitud müügimaht liidu turul liidu tootmisharu ja teise liidu tootja andmetel; |
| --- | --- | --- |

(33)

Tarbimise kindlaksmääramisel olid aluseks järgmised andmed:

—

kogu kontrollitud müügimaht liidu turul liidu tootmisharu ja teise liidu tootja andmetel;

| — | koostööd tegeva Tai eksportiva tootja kogu kontrollitud ekspordimaht liitu küsimustikus käsitletud perioodidel (aastad 2008, 2009 ja uurimisperiood) ja Eurostati andmed muude aastate kohta; |
| --- | --- |

—

koostööd tegeva Tai eksportiva tootja kogu kontrollitud ekspordimaht liitu küsimustikus käsitletud perioodidel (aastad 2008, 2009 ja uurimisperiood) ja Eurostati andmed muude aastate kohta;

| — | Eurostati andmed muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kohta. |
| --- | --- |

—

Eurostati andmed muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kohta.

| (34) | Selle alusel on spiraalköiteseadiste tarbimine liidus toimunud järgmiselt: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tuhat ühikut) | 100 | 100 | 111 | 93 | 95 |
| Allikas: kontrollitud vastused küsimustikele ja Eurostat. |

(34)

Selle alusel on spiraalköiteseadiste tarbimine liidus toimunud järgmiselt:

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tarbimine (tuhat ühikut)

100

100

111

93

95

Allikas: kontrollitud vastused küsimustikele ja Eurostat.

| (35) | Kogu üldise kahju uurimise perioodi jooksul vähenes tarbimine 5 % (3). Siiski tuleb märkida, et pärast umbes 10 % suurust tõusu 2006. ja 2008. aasta vahel langes tarbimine järgneval perioodil 15 %. |
| --- | --- |

(35)

Kogu üldise kahju uurimise perioodi jooksul vähenes tarbimine 5 % (3). Siiski tuleb märkida, et pärast umbes 10 % suurust tõusu 2006. ja 2008. aasta vahel langes tarbimine järgneval perioodil 15 %.

6.2.   Import Taist

a)   Impordimaht ja turuosa

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht | 100 | 65 | 153 | 116 | 119 |
| Turuosa | 12,0 % | 7,8 % | 16,5 % | 15,0 % | 15,0 % |
| Allikas: kontrollitud vastus küsimustikule ja Eurostat. |

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Impordimaht

100

65

153

116

119

Turuosa

12,0 %

7,8 %

16,5 %

15,0 %

15,0 %

Allikas: kontrollitud vastus küsimustikule ja Eurostat.

| (36) | Andmed Taist pärit impordi kohta ajavahemikul 2008. aastast kuni uurimisperioodini põhinevad koostööd tegeva eksportiva tootja – ainsa teadaoleva Tai eksportija – vastusel küsimustikule ja Eurostati andmetel muude aastate kohta. Selle põhjal tehti kindlaks, et Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi kogumaht suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel peaaegu 20 %. Kuid imporditase kõikus perioodi jooksul märkimisväärselt ja kõige olulisem tõus toimus 2007. ja 2008. aasta vahel, kui import enam kui kahekordistus. |
| --- | --- |

(36)

Andmed Taist pärit impordi kohta ajavahemikul 2008. aastast kuni uurimisperioodini põhinevad koostööd tegeva eksportiva tootja – ainsa teadaoleva Tai eksportija – vastusel küsimustikule ja Eurostati andmetel muude aastate kohta. Selle põhjal tehti kindlaks, et Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi kogumaht suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel peaaegu 20 %. Kuid imporditase kõikus perioodi jooksul märkimisväärselt ja kõige olulisem tõus toimus 2007. ja 2008. aasta vahel, kui import enam kui kahekordistus.

| (37) | Tai turuosa järgis üldist kasvutrendi ja suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 protsendipunkti. Sarnaselt müügimahuga oli ka turuosa suurim aastal 2008: 16,5 %. |
| --- | --- |

(37)

Tai turuosa järgis üldist kasvutrendi ja suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 protsendipunkti. Sarnaselt müügimahuga oli ka turuosa suurim aastal 2008: 16,5 %.

b)   Vaatlusaluse toote impordihinnad / hindade allalöömine

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 100 | 103 | 123 | 113 | 113 |

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Impordihind

100

103

123

113

113

| (38) | Kõigepealt tõusid impordihinnad 2006. ja 2008. aasta vahel enam kui 20 % ja siis langesid. |
| --- | --- |

(38)

Kõigepealt tõusid impordihinnad 2006. ja 2008. aasta vahel enam kui 20 % ja siis langesid.

| (39) | Hoolimata 13 % suurusest üldisest hinnatõusust kahju uurimise perioodi jooksul survestasid Tai impordihinnad uurimisperioodi jooksul tuntavalt liidu tootjate hindu. Vastavate mudelite vajadusel nõuetekohaselt kohandatud hinnavõrdlus näitas tõepoolest, et uurimisperioodil olid impordihinnad keskmiselt 30 % madalamad liidu tootmisharu müügihindadest. Muude aastate keskmise hinnataseme võrdlus viitab võrreldavale hindade allalöömisele aastatel 2006–2009. |
| --- | --- |

(39)

Hoolimata 13 % suurusest üldisest hinnatõusust kahju uurimise perioodi jooksul survestasid Tai impordihinnad uurimisperioodi jooksul tuntavalt liidu tootjate hindu. Vastavate mudelite vajadusel nõuetekohaselt kohandatud hinnavõrdlus näitas tõepoolest, et uurimisperioodil olid impordihinnad keskmiselt 30 % madalamad liidu tootmisharu müügihindadest. Muude aastate keskmise hinnataseme võrdlus viitab võrreldavale hindade allalöömisele aastatel 2006–2009.

| (40) | Tai impordihindade absoluutne tase oli samuti süstemaatiliselt muu impordi hinnast madalam ja enamasti madalam kui teise liidu tootja hind. |
| --- | --- |

(40)

Tai impordihindade absoluutne tase oli samuti süstemaatiliselt muu impordi hinnast madalam ja enamasti madalam kui teise liidu tootja hind.

6.3.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord
   (4)

a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang | 100 | 130 | 131 | 80 | 83 |
| Tootmisvõimsus | 100 | 110 | 115 | 80 | 75 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 79 % | 94 % | 90 % | 79 % | 88 % |

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Toodang

100

130

131

80

83

Tootmisvõimsus

100

110

115

80

75

Tootmisvõimsuse rakendamine

79 %

94 %

90 %

79 %

88 %

| (41) | Kogu perioodi jooksul vähenes nii tootmine kui ka tootmisvõimsus vastavalt peaaegu 20 % ja 25 %. Suurenenud tootmisvõimsuse rakendusastet tuleks pidada vaid samal perioodil aset leidnud tootmisvõimsuse 25 %-lise vähenemise tagajärjeks. See on peamiselt koondamiste tagajärg (vt tööhõive tabelit allpool). |
| --- | --- |

(41)

Kogu perioodi jooksul vähenes nii tootmine kui ka tootmisvõimsus vastavalt peaaegu 20 % ja 25 %. Suurenenud tootmisvõimsuse rakendusastet tuleks pidada vaid samal perioodil aset leidnud tootmisvõimsuse 25 %-lise vähenemise tagajärjeks. See on peamiselt koondamiste tagajärg (vt tööhõive tabelit allpool).

| (42) | Siiski tuleb märkida, et tootmismaht ja -võimsus tõusid kuni 2008. aastani ja siis langesid märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(42)

Siiski tuleb märkida, et tootmismaht ja -võimsus tõusid kuni 2008. aastani ja siis langesid märkimisväärselt.

b)   Varud

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud | 100 | 137 | 153 | 124 | 126 |

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Lõppvarud

100

137

153

124

126

| (43) | Liidu tootmisharu varud suurenesid kahju uurimise perioodi jooksul 26 %. Märkimisväärne osa spiraalköiteseadiste toodangust koosneb standardsetest toodetest ning liidu tootmisharu peab hoidma teatavat varude taset, et vajadusel kiiresti täita tellijate nõudmisi. Siiski viitab igasugune lõppvarude suurenemine keskmisest suurematele raskustele toodete müümisel. |
| --- | --- |

(43)

Liidu tootmisharu varud suurenesid kahju uurimise perioodi jooksul 26 %. Märkimisväärne osa spiraalköiteseadiste toodangust koosneb standardsetest toodetest ning liidu tootmisharu peab hoidma teatavat varude taset, et vajadusel kiiresti täita tellijate nõudmisi. Siiski viitab igasugune lõppvarude suurenemine keskmisest suurematele raskustele toodete müümisel.

c)   Müügimaht, turuosa ja kasv

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügimaht | 100 | 105 | 113 | 79 | 77 |
| Turuosa | 29,6 % | 31,1 % | 30,2 % | 25,2 % | 24,0 % |

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

ELi müügimaht

100

105

113

79

77

Turuosa

29,6 %

31,1 %

30,2 %

25,2 %

24,0 %

| (44) | Liidu tootmisharu müügimaht ELi turul vähenes analüüsitud perioodi jooksul 23 %, mis vastab turuosa vähenemisele 29,6 %-lt 24,0 %-ni, mis on enam kui 5 protsendipunkti suurune langus. Müügimaht ja turuosa tõepoolest vähenesid alates aastast 2008. |
| --- | --- |

(44)

Liidu tootmisharu müügimaht ELi turul vähenes analüüsitud perioodi jooksul 23 %, mis vastab turuosa vähenemisele 29,6 %-lt 24,0 %-ni, mis on enam kui 5 protsendipunkti suurune langus. Müügimaht ja turuosa tõepoolest vähenesid alates aastast 2008.

| (45) | Ülalnimetatud arengusuund viitab kokkuvõttes sellele, et 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel liidu tootmisharu ei kasvanud. |
| --- | --- |

(45)

Ülalnimetatud arengusuund viitab kokkuvõttes sellele, et 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel liidu tootmisharu ei kasvanud.

d)   Müügihinnad

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind | 100 | 99 | 99 | 110 | 107 |

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Müügihind

100

99

99

110

107

| (46) | Liidu tootmisharu kaalutud keskmine müügihind oli aastani 2008 suhteliselt stabiilne. 2009. aastal tõusis see 10 % ja langes uurimisperioodil 3 protsendipunkti võrra. Hinnatõus tulenes kahe teguri koosmõjust: tootevaliku muutus seoses standardsemate – ja odavamate – toodete väheneva müügimahuga ning liidu tootmisharu püüd kompenseerida 2008. aastal saadud kahju. Viimatimainitu siiski ei õnnestunud, kuna liidu tootmisharu tegutses kahjumiga ka järgneval perioodil (vt tabelit allpool). |
| --- | --- |

(46)

Liidu tootmisharu kaalutud keskmine müügihind oli aastani 2008 suhteliselt stabiilne. 2009. aastal tõusis see 10 % ja langes uurimisperioodil 3 protsendipunkti võrra. Hinnatõus tulenes kahe teguri koosmõjust: tootevaliku muutus seoses standardsemate – ja odavamate – toodete väheneva müügimahuga ning liidu tootmisharu püüd kompenseerida 2008. aastal saadud kahju. Viimatimainitu siiski ei õnnestunud, kuna liidu tootmisharu tegutses kahjumiga ka järgneval perioodil (vt tabelit allpool).

e)   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulude ja kulude % käibest | 100 | 9 | 135 | 167 | 146 |
| Rahavoog | 100 | – 502 | – 685 | – 136 | – 291 |
| Tulu netovaralt | 100 | 87 | 104 | 146 | 176 |

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tulude ja kulude % käibest

100

9

135

167

146

Rahavoog

100

– 502

– 685

– 136

– 291

Tulu netovaralt

100

87

104

146

176

| (47) | Liidu tootmisharu oli kahjumis kogu kahju uurimise perioodi jooksul ja ülalnimetatud suundumus näitab üldist kahju taseme tõusu. 2007. aastal olukord veidi paranes (saavutati peaaegu kasumilävi), kuid halvenes jälle alates aastast 2008. Kuigi rahavoo langust suudeti kuidagi piirata, jäi rahavoog alates 2007. aastast siiski negatiivseks. Tulu netovaralt oli samuti negatiivne kogu perioodi vältel ning vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel pidevalt. |
| --- | --- |

(47)

Liidu tootmisharu oli kahjumis kogu kahju uurimise perioodi jooksul ja ülalnimetatud suundumus näitab üldist kahju taseme tõusu. 2007. aastal olukord veidi paranes (saavutati peaaegu kasumilävi), kuid halvenes jälle alates aastast 2008. Kuigi rahavoo langust suudeti kuidagi piirata, jäi rahavoog alates 2007. aastast siiski negatiivseks. Tulu netovaralt oli samuti negatiivne kogu perioodi vältel ning vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel pidevalt.

f)   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud | 100 | 45 | 50 | 17 | 26 |

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Investeeringud

100

45

50

17

26

| (48) | Investeeringute osas võib täheldada teravat langustrendi: – 75 % kogu kahju uurimise perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(48)

Investeeringute osas võib täheldada teravat langustrendi: – 75 % kogu kahju uurimise perioodi jooksul.

| (49) | Võttes arvesse liidu tootmisharu nõrka majanduslikku olukorda, võib järeldada, et tema kapitali kaasamise võime sõltumatutest allikatest oli tõsiselt häiritud, nagu märgitud eespool. |
| --- | --- |

(49)

Võttes arvesse liidu tootmisharu nõrka majanduslikku olukorda, võib järeldada, et tema kapitali kaasamise võime sõltumatutest allikatest oli tõsiselt häiritud, nagu märgitud eespool.

g)   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 100 | 111 | 118 | 99 | 87 |
| Tootlikkus | 100 | 117 | 111 | 81 | 95 |
| Töötasud | 100 | 106 | 113 | 92 | 71 |

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tööhõive

100

111

118

99

87

Tootlikkus

100

117

111

81

95

Töötasud

100

106

113

92

71

| (50) | Kogu perioodi jooksul vähenes tööhõive (täistööajaühikutes) 13 % ja kõige olulisem langus toimus pärast 2008. aastat, kui tööhõive tase oli kõrgeim. Enamasti kehtis sama trend ka töötasude kohta. |
| --- | --- |

(50)

Kogu perioodi jooksul vähenes tööhõive (täistööajaühikutes) 13 % ja kõige olulisem langus toimus pärast 2008. aastat, kui tööhõive tase oli kõrgeim. Enamasti kehtis sama trend ka töötasude kohta.

| (51) | Tootlikkus, mõõdetuna tuhandetes perioodi jooksul toodetud ühikutes töötaja kohta, järgis üldiselt sama trendi kui tööhõive, kuid uurimisperioodil suudeti langus peatada. |
| --- | --- |

(51)

Tootlikkus, mõõdetuna tuhandetes perioodi jooksul toodetud ühikutes töötaja kohta, järgis üldiselt sama trendi kui tööhõive, kuid uurimisperioodil suudeti langus peatada.

h)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (52) | Parimate kättesaadavate andmete põhjal tehti uurimisperioodil kindlaks 17,2 % dumping, mis on märkimisväärne. |
| --- | --- |

(52)

Parimate kättesaadavate andmete põhjal tehti uurimisperioodil kindlaks 17,2 % dumping, mis on märkimisväärne.

i)   Toibumine varasema dumpingu tagajärgedest

| (53) | Liidu tootmisharu on kandnud dumpinguhinnaga impordi tõttu kahju juba mitu aastat. Siiski sai liidu tootmisharu kuni 2008. aastani kasu suhteliselt tõhusatest meetmetest, kuid pärast seda olukord taas halvenes. Seda on pikemalt selgitatud allpool liidu huvisid käsitlevas punktis. |
| --- | --- |

(53)

Liidu tootmisharu on kandnud dumpinguhinnaga impordi tõttu kahju juba mitu aastat. Siiski sai liidu tootmisharu kuni 2008. aastani kasu suhteliselt tõhusatest meetmetest, kuid pärast seda olukord taas halvenes. Seda on pikemalt selgitatud allpool liidu huvisid käsitlevas punktis.

6.4.   Kokkuvõte

| (54) | On selge, et 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel liidu tootmisharu majanduslik olukord halvenes. Seda iseloomustas eelkõige tootmis- ja müügimahu märkimisväärne langus (vastavalt – 17 %, – 13 %), mille tagajärjel vähenes ka turuosa 29,6 %-lt 24 %-le. See mõjutas ka liidu tootmisharu finantsolukorda. Äriühingu kantud kahju tase tõepoolest tõusis ning sama negatiivset trendi järgisid ka rahavoog ja tulu netovaralt. Liidu tootmisharu püüe piirata kahju taset, tõstes 2009. aastal hindu, ebaõnnestus ning olukord halvenes veelgi. |
| --- | --- |

(54)

On selge, et 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel liidu tootmisharu majanduslik olukord halvenes. Seda iseloomustas eelkõige tootmis- ja müügimahu märkimisväärne langus (vastavalt – 17 %, – 13 %), mille tagajärjel vähenes ka turuosa 29,6 %-lt 24 %-le. See mõjutas ka liidu tootmisharu finantsolukorda. Äriühingu kantud kahju tase tõepoolest tõusis ning sama negatiivset trendi järgisid ka rahavoog ja tulu netovaralt. Liidu tootmisharu püüe piirata kahju taset, tõstes 2009. aastal hindu, ebaõnnestus ning olukord halvenes veelgi.

| (55) | Seetõttu vähenes investeeringute maht miinimumini ja äriühingul ei jäänud muud üle kui koondada olukorraga toimetulekuks märkimisväärne arv inimesi. |
| --- | --- |

(55)

Seetõttu vähenes investeeringute maht miinimumini ja äriühingul ei jäänud muud üle kui koondada olukorraga toimetulekuks märkimisväärne arv inimesi.

| (56) | Siiski tuleb märkida, et kogu kahju uurimise perioodi jooksul liidu tootmisharu olukord 2006. ja 2008. aasta vahel teataval määral paranes. Nimelt näitasid sellel ajavahemikul tootmine, müügimaht ja tööhõive kasvutrendi. Ent alates 2009. aastast on need näitajad oluliselt langenud. Teisest küljest jäid tasuvusnäitajad negatiivseks kogu perioodi lõikes, kuigi 2007. aastal oldi lähedal kasumilävele. |
| --- | --- |

(56)

Siiski tuleb märkida, et kogu kahju uurimise perioodi jooksul liidu tootmisharu olukord 2006. ja 2008. aasta vahel teataval määral paranes. Nimelt näitasid sellel ajavahemikul tootmine, müügimaht ja tööhõive kasvutrendi. Ent alates 2009. aastast on need näitajad oluliselt langenud. Teisest küljest jäid tasuvusnäitajad negatiivseks kogu perioodi lõikes, kuigi 2007. aastal oldi lähedal kasumilävele.

| (57) | Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(57)

Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

7.   PÕHJUSLIK SEOS

7.1.   Sissejuhatus

| (58) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharule kahju tekitada; seda tehti selleks, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(58)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharule kahju tekitada; seda tehti selleks, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

7.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (59) | Tuleb märkida, et liidu turgu iseloomustab suhteliselt väike tarneallikate arv (kaks liidus, üks Indias, üks Tais ja veel mõningane tarne Hiinast) ning seetõttu on turg tänu hinnapakkumistele hindade osas küllalt läbipaistev. Lisaks moodustavad märkimisväärse osa ELi nõudlusest spiraalköiteseadiste standardtüübid, mille puhul on hind toote ostmisel kahtlemata otsustav tegur. |
| --- | --- |

(59)

Tuleb märkida, et liidu turgu iseloomustab suhteliselt väike tarneallikate arv (kaks liidus, üks Indias, üks Tais ja veel mõningane tarne Hiinast) ning seetõttu on turg tänu hinnapakkumistele hindade osas küllalt läbipaistev. Lisaks moodustavad märkimisväärse osa ELi nõudlusest spiraalköiteseadiste standardtüübid, mille puhul on hind toote ostmisel kahtlemata otsustav tegur.

| (60) | Selles kontekstis näitas uurimine, et spiraalköiteseadiste impordimaht Taist suurenes kahju uurimise perioodil peaaegu 20 % ning turuosa jõudis uurimisperioodil 15 %-ni. Samal perioodil langes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt. Lisaks tehti kindlaks, et uurimisperioodil alandas Tai spiraalköiteseadiste import liidu tootmisharu hindu enam kui 30 %, mis on seda tüüpi toote puhul väga palju. |
| --- | --- |

(60)

Selles kontekstis näitas uurimine, et spiraalköiteseadiste impordimaht Taist suurenes kahju uurimise perioodil peaaegu 20 % ning turuosa jõudis uurimisperioodil 15 %-ni. Samal perioodil langes liidu tootmisharu müügimaht märkimisväärselt. Lisaks tehti kindlaks, et uurimisperioodil alandas Tai spiraalköiteseadiste import liidu tootmisharu hindu enam kui 30 %, mis on seda tüüpi toote puhul väga palju.

| (61) | Olulise impordimahu ja madala hinnataseme koosmõju viis märkimisväärse hinnasurveni liidu turul. Dumpingu puudumisel oleksid Tai hinnad olnud – vähemalt uurimisperioodil – peaaegu 20 % kõrgemad kui praegu ja see oleks võinud tähendada kokkuvõttes kõrgemat hinda liidu turul. |
| --- | --- |

(61)

Olulise impordimahu ja madala hinnataseme koosmõju viis märkimisväärse hinnasurveni liidu turul. Dumpingu puudumisel oleksid Tai hinnad olnud – vähemalt uurimisperioodil – peaaegu 20 % kõrgemad kui praegu ja see oleks võinud tähendada kokkuvõttes kõrgemat hinda liidu turul.

| (62) | Võttes arvesse dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinnataset, leitakse, et import kahjustas 2009. aastast uurimisperioodini liidu tootmisharu püüdu oma müügikoguseid ja/või hindu sobivamale tasemele tõstes uuesti kasumisse jõuda või vähemalt oma kahjumit vähendada. Madala dumpinguhinnaga Taist liidu turule suunatud impordi jätkuva surve tagajärjel vähenes liidu tootmisharu müügimaht, turuosa, langesid hinnad ja kokkuvõttes vähenes ka tasuvus. |
| --- | --- |

(62)

Võttes arvesse dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinnataset, leitakse, et import kahjustas 2009. aastast uurimisperioodini liidu tootmisharu püüdu oma müügikoguseid ja/või hindu sobivamale tasemele tõstes uuesti kasumisse jõuda või vähemalt oma kahjumit vähendada. Madala dumpinguhinnaga Taist liidu turule suunatud impordi jätkuva surve tagajärjel vähenes liidu tootmisharu müügimaht, turuosa, langesid hinnad ja kokkuvõttes vähenes ka tasuvus.

| (63) | Tuleb meenutada, et hiljutises meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluses (5) järeldati, et 2008. aastal oli tootmisharu veel väga ebakindlas olukorras ja väga tundlik igasuguse edasise dumpinguhinnaga impordi suhtes. |
| --- | --- |

(63)

Tuleb meenutada, et hiljutises meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluses (5) järeldati, et 2008. aastal oli tootmisharu veel väga ebakindlas olukorras ja väga tundlik igasuguse edasise dumpinguhinnaga impordi suhtes.

| (64) | Eespool öeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguhinnaga impordil Taist oli negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

(64)

Eespool öeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et dumpinguhinnaga impordil Taist oli negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale.

7.3.   Muude tegurite mõju

7.3.1.   Nõudluse vähenemine liidu turul

| (65) | 2008. aastal suurenes nõudlus liidu turul 10 %, kuid järgneval aastal vähenes märgatavalt, ligikaudu 15 %. Seda tuleb vaadelda osana finantskriisist ja paljude äriühingute otsusest vähendada üldkulusid, sealhulgas kontoritarvete osas. Olukorra tõttu on kannatanud kogu spiraalköitesektor. Vähenes nii India ja Tai impordi kui liidu tootmisharu müügi absoluutmaht. |
| --- | --- |

(65)

2008. aastal suurenes nõudlus liidu turul 10 %, kuid järgneval aastal vähenes märgatavalt, ligikaudu 15 %. Seda tuleb vaadelda osana finantskriisist ja paljude äriühingute otsusest vähendada üldkulusid, sealhulgas kontoritarvete osas. Olukorra tõttu on kannatanud kogu spiraalköitesektor. Vähenes nii India ja Tai impordi kui liidu tootmisharu müügi absoluutmaht.

| (66) | Siiski tuleb märkida, et suhtarvuliselt kannatas liidu tootmisharu suuremat kahju kui teised osalised, sest liidu tootmisharu turuosa vähenes 2008. ja 2009. aasta vahel 30,2 %-lt 25,2 %-ni. Võttes arvesse fakti, et spiraalköiteseadiste tööstuse püsikulud on suured, oli müügimahu vähenemisel negatiivne mõju kaebuse esitaja finantsolukorrale. Siiski tuleb tarbimise vähenemist vaadelda seoses Taist pärit dumpinguhinnaga impordi mõjuga. Tai impordil oli tõepoolest suur turuosa, mis vastas peaaegu kolmekordsele tarbimise vähenemise mahule. |
| --- | --- |

(66)

Siiski tuleb märkida, et suhtarvuliselt kannatas liidu tootmisharu suuremat kahju kui teised osalised, sest liidu tootmisharu turuosa vähenes 2008. ja 2009. aasta vahel 30,2 %-lt 25,2 %-ni. Võttes arvesse fakti, et spiraalköiteseadiste tööstuse püsikulud on suured, oli müügimahu vähenemisel negatiivne mõju kaebuse esitaja finantsolukorrale. Siiski tuleb tarbimise vähenemist vaadelda seoses Taist pärit dumpinguhinnaga impordi mõjuga. Tai impordil oli tõepoolest suur turuosa, mis vastas peaaegu kolmekordsele tarbimise vähenemise mahule.

| (67) | Sellest seisukohast võib järeldada, et majanduskriisi põhjustatud tarbimise vähenemisel võis olla oma osa liidu tootmisharule tekkinud olulises kahjus. Kuid kui sellel oli mõju, suurendas seda mõju kindlasti oluliselt uurimise aluseks olev import. |
| --- | --- |

(67)

Sellest seisukohast võib järeldada, et majanduskriisi põhjustatud tarbimise vähenemisel võis olla oma osa liidu tootmisharule tekkinud olulises kahjus. Kuid kui sellel oli mõju, suurendas seda mõju kindlasti oluliselt uurimise aluseks olev import.

7.3.2.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (68) | Spiraalköiteseadiste tootjaid ja eksportijaid on ka Indias ja Hiinas. Nende riikide impordinäitajad olid järgmised: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India |
| Impordimaht | 100 | 93 | 102 | 88 | 91 |
| Turuosa | 47,6 % | 44,3 % | 43,5 % | 45,2 % | 45,3 % |
| Keskmine hind | 100 | 99 | 118 | 116 | 113 |
| Hiina |
| Impordimaht | 100 | 91 | 153 | 150 | 151 |
| Turuosa | 3,5 % | 3,1 % | 4,8 % | 5,6 % | 5,5 % |
| Keskmine hind | 100 | 98 | 90 | 85 | 86 |
| Allikas: Eurostat. |

(68)

Spiraalköiteseadiste tootjaid ja eksportijaid on ka Indias ja Hiinas. Nende riikide impordinäitajad olid järgmised:

2006

2007

2008

2009

Uurimisperiood

India

Impordimaht

100

93

102

88

91

Turuosa

47,6 %

44,3 %

43,5 %

45,2 %

45,3 %

Keskmine hind

100

99

118

116

113

Hiina

Impordimaht

100

91

153

150

151

Turuosa

3,5 %

3,1 %

4,8 %

5,6 %

5,5 %

Keskmine hind

100

98

90

85

86

Allikas: Eurostat.

| (69) | Indias on ainult üks spiraalköiteseadiseid eksportiv tootja ja selle impordimaht vähenes kahju uurimise perioodi jooksul peaaegu 10 %. Siiski kuulub Indiale liidu turul märkimisväärne osa: kahju uurimise perioodil keskmiselt 45 % turust. Lisaks tõusid India impordihinnad kokku 13 %, mis on Tai hindadest veidi kõrgem tase. Võttes arvesse India valitsevat positsiooni liidu turul ja selle konkurentsivõimelist impordihinda, on India liidu tootmisharu tähtis konkurent. Ent võttes arvesse ülalkirjeldatud trendi, st mahu vähenemist hinnatõusu juures, ei ole mingit märki, et Indial oleks olnud osa liidu tootmisharu olukorra halvenemises uurimisperioodil. Lõpuks tuleb märkida, et teatava osa India impordist, umbes kolmandiku, on otse ostnud ja liidu turul müünud liidu tootmisharuga seotud turustaja. |
| --- | --- |

(69)

Indias on ainult üks spiraalköiteseadiseid eksportiv tootja ja selle impordimaht vähenes kahju uurimise perioodi jooksul peaaegu 10 %. Siiski kuulub Indiale liidu turul märkimisväärne osa: kahju uurimise perioodil keskmiselt 45 % turust. Lisaks tõusid India impordihinnad kokku 13 %, mis on Tai hindadest veidi kõrgem tase. Võttes arvesse India valitsevat positsiooni liidu turul ja selle konkurentsivõimelist impordihinda, on India liidu tootmisharu tähtis konkurent. Ent võttes arvesse ülalkirjeldatud trendi, st mahu vähenemist hinnatõusu juures, ei ole mingit märki, et Indial oleks olnud osa liidu tootmisharu olukorra halvenemises uurimisperioodil. Lõpuks tuleb märkida, et teatava osa India impordist, umbes kolmandiku, on otse ostnud ja liidu turul müünud liidu tootmisharuga seotud turustaja.

| (70) | Hiina impordile on kehtinud alates 2004. aastast dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 51,2 % kuni 78,8 %. 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes Hiina impordi maht umbes 50 %, st turuosa suurenes 2 protsendipunkti võrra 3,5 %-lt 5,5 %-ni. Isegi kui Hiina impordihinnad järgisid kogu kahju uurimise perioodi jooksul langustrendi, jäi nende üldine tase siiski oluliselt kõrgemaks kui Tai impordi puhul. Ning seda isegi ilma dumpinguvastaseid tollimakse arvesse võtmata. Seega saab järeldada, et sellel impordil ei olnud osa liidu tootmisharu olukorra halvenemises uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(70)

Hiina impordile on kehtinud alates 2004. aastast dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 51,2 % kuni 78,8 %. 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes Hiina impordi maht umbes 50 %, st turuosa suurenes 2 protsendipunkti võrra 3,5 %-lt 5,5 %-ni. Isegi kui Hiina impordihinnad järgisid kogu kahju uurimise perioodi jooksul langustrendi, jäi nende üldine tase siiski oluliselt kõrgemaks kui Tai impordi puhul. Ning seda isegi ilma dumpinguvastaseid tollimakse arvesse võtmata. Seega saab järeldada, et sellel impordil ei olnud osa liidu tootmisharu olukorra halvenemises uurimisperioodil.

| (71) | Eelöeldu põhjal jõutakse esialgsele järeldusele, et kõnealustest kolmandatest riikidest pärit import ei ole aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele, igatahes mitte olulisel määral. |
| --- | --- |

(71)

Eelöeldu põhjal jõutakse esialgsele järeldusele, et kõnealustest kolmandatest riikidest pärit import ei ole aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele, igatahes mitte olulisel määral.

7.3.3.   Liidu tootmisharu eksport

| (72) | Dumpinguhinnaga impordile lisaks uuriti muude teadaolevate liidu tootmisharu kahjustada võivate tegurite hulgas ka liidu tootmisharu eksporti. |
| --- | --- |

(72)

Dumpinguhinnaga impordile lisaks uuriti muude teadaolevate liidu tootmisharu kahjustada võivate tegurite hulgas ka liidu tootmisharu eksporti.

| (73) | Liidu tootmisharu eksport moodustas kahju uurimise perioodil keskmiselt umbes 5 % selle spiraalköiteseadiste müügi kogumahust ja see püsis suhteliselt stabiilne. Seega järeldatakse esialgu, et see ei saanud liidu tootmisharule põhjustada mingit kahju. |
| --- | --- |

(73)

Liidu tootmisharu eksport moodustas kahju uurimise perioodil keskmiselt umbes 5 % selle spiraalköiteseadiste müügi kogumahust ja see püsis suhteliselt stabiilne. Seega järeldatakse esialgu, et see ei saanud liidu tootmisharule põhjustada mingit kahju.

7.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (74) | Eelpool esitatud analüüs näitas, et arvestades Tai impordi mahtu ja hinnataset, põhjustas Tai import liidu tootmisharule uurimisperioodi jooksul olulist kahju. Import tõepoolest suurenes absoluutarvudes ning leiti, et tegemist oli dumpinguga ja et impordi hinnatase oli oluliselt madalam kui liidu tootmisharu küsitav hind liidu turul sarnaste tootetüüpide puhul. Sellel hinnatundlikul turul, kus tarnijate arv on suhteliselt piiratud ja turg on küllalt läbipaistev, oli enam kui 30 % madalamal hinnal kahtlemata suur mõju turuhindadele. |
| --- | --- |

(74)

Eelpool esitatud analüüs näitas, et arvestades Tai impordi mahtu ja hinnataset, põhjustas Tai import liidu tootmisharule uurimisperioodi jooksul olulist kahju. Import tõepoolest suurenes absoluutarvudes ning leiti, et tegemist oli dumpinguga ja et impordi hinnatase oli oluliselt madalam kui liidu tootmisharu küsitav hind liidu turul sarnaste tootetüüpide puhul. Sellel hinnatundlikul turul, kus tarnijate arv on suhteliselt piiratud ja turg on küllalt läbipaistev, oli enam kui 30 % madalamal hinnal kahtlemata suur mõju turuhindadele.

| (75) | Muude teadaolevate liidu tootmisharu kahjustada võivate tegurite uurimine näitas, et oma osa võis olla nõudluse vähenemisel. Siiski, hoolimata liidu turu väheneva nõudluse negatiivsest mõjust, tehti esialgne järeldus, et see tegur ei olnud nii tähtis, et kõrvaldada Taist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost. Vähenevat nõudlust tuleb vaadelda seoses dumpinguhinnaga impordi mõjuga, mis tegelikult suurendas finantskriisi negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(75)

Muude teadaolevate liidu tootmisharu kahjustada võivate tegurite uurimine näitas, et oma osa võis olla nõudluse vähenemisel. Siiski, hoolimata liidu turu väheneva nõudluse negatiivsest mõjust, tehti esialgne järeldus, et see tegur ei olnud nii tähtis, et kõrvaldada Taist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahelist põhjuslikku seost. Vähenevat nõudlust tuleb vaadelda seoses dumpinguhinnaga impordi mõjuga, mis tegelikult suurendas finantskriisi negatiivset mõju.

| (76) | Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Taist pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(76)

Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Taist pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

8.   LIIDU HUVID

8.1.   Sissejuhatavad märkused

| (77) | Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõikide esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete tõenäolist mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele kui ka võimalikke meetmete võtmatajätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(77)

Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõikide esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete tõenäolist mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele kui ka võimalikke meetmete võtmatajätmise tagajärgi.

| (78) | Meetmete võimaliku mõju hindamiseks anti kõigile huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Kaebuse esitanud liidu tootja ja neli sõltumatut importijat vastasid küsimustikule. Teine liidu tootja, kes on ka importija, andis mõningast teavet ja üks kasutaja vastas küsimustikule. |
| --- | --- |

(78)

Meetmete võimaliku mõju hindamiseks anti kõigile huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Kaebuse esitanud liidu tootja ja neli sõltumatut importijat vastasid küsimustikule. Teine liidu tootja, kes on ka importija, andis mõningast teavet ja üks kasutaja vastas küsimustikule.

8.2.   Liidu turu kirjeldus

| (79) | Et paremini mõista kõiki asjaga seotud huvisid, peetakse oluliseks kõigepealt kirjeldada turu põhikarakteristikuid. |
| --- | --- |

(79)

Et paremini mõista kõiki asjaga seotud huvisid, peetakse oluliseks kõigepealt kirjeldada turu põhikarakteristikuid.

| (80) | Esimesed dumpinguvastased meetmed kehtestati teatavate Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes 1997. aastal (6). Esialgset tollimaksumäära suurendati kolm aastat hiljem pärast vahepealset läbivaatamist. Neid meetmeid pikendati hiljuti teist korda, sest aegumise läbivaatamise raames tehti kindlaks, et vastasel juhul dumpinguhinnaga kahjustav import jätkuks (7). |
| --- | --- |

(80)

Esimesed dumpinguvastased meetmed kehtestati teatavate Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes 1997. aastal (6). Esialgset tollimaksumäära suurendati kolm aastat hiljem pärast vahepealset läbivaatamist. Neid meetmeid pikendati hiljuti teist korda, sest aegumise läbivaatamise raames tehti kindlaks, et vastasel juhul dumpinguhinnaga kahjustav import jätkuks (7).

| (81) | Mitmes uurimises tehti kindlaks, et Hiina suhtes kohaldatavatest meetmetest hoiti kõrvale ja seetõttu laiendati neid 2004. ja 2006. aastal vastavalt Vietnamile ja Laose Demokraatlikule Rahvavabariigile ning ka meetmete reguleerimisala tuli laiendada teatavatele vähesel määral muudetud spiraalköiteseadistele (8). Lõpuks tuleb mainida, et Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes viidi läbi kaks erinevat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, aastal 2004 ja 2008, ja uus dumpinguvastane uurimine aastal 2008. Nende uurimiste tulemusena ei võetud mingeid meetmeid, kuid käesolevas uurimises on selgelt kindlaks tehtud, et Tai eksportija andis küsimustikule vastates valeteavet. |
| --- | --- |

(81)

Mitmes uurimises tehti kindlaks, et Hiina suhtes kohaldatavatest meetmetest hoiti kõrvale ja seetõttu laiendati neid 2004. ja 2006. aastal vastavalt Vietnamile ja Laose Demokraatlikule Rahvavabariigile ning ka meetmete reguleerimisala tuli laiendada teatavatele vähesel määral muudetud spiraalköiteseadistele (8). Lõpuks tuleb mainida, et Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes viidi läbi kaks erinevat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist, aastal 2004 ja 2008, ja uus dumpinguvastane uurimine aastal 2008. Nende uurimiste tulemusena ei võetud mingeid meetmeid, kuid käesolevas uurimises on selgelt kindlaks tehtud, et Tai eksportija andis küsimustikule vastates valeteavet.

| (82) | Tuleb märkida, et spiraalköiteseadiseid impordivad liidu turule kas turustajad, esindajad või kasutajad, st köitjaid tootvad äriühingud ise. |
| --- | --- |

(82)

Tuleb märkida, et spiraalköiteseadiseid impordivad liidu turule kas turustajad, esindajad või kasutajad, st köitjaid tootvad äriühingud ise.

| (83) | Lõpuks tuleb meenutada, et liidu turgu varustavate spiraalköiteseadiste tootjate arv on suhteliselt piiratud. Nimelt on lisaks kahele ELis tegutsevale tootjale ainult üks teadaolev tootja Tais, üks Indias ja mõned Hiinas, kusjuures viimastele kehtivad ülalkirjeldatud dumpinguvastased meetmed. Nii Tai kui ka India eksportiv tootja kuuluvad Hongkongis asuvatele äriühingutele, vastavalt spiraalköiteseadiste kaubandusettevõtjale Wah Hing Stationery, kellel on tootmisüksus Hiinas, ja äriühingule World Wide Stationery, kellel on tarneleping liidu tootmisharule kuuluva turustaja Bensonsiga. |
| --- | --- |

(83)

Lõpuks tuleb meenutada, et liidu turgu varustavate spiraalköiteseadiste tootjate arv on suhteliselt piiratud. Nimelt on lisaks kahele ELis tegutsevale tootjale ainult üks teadaolev tootja Tais, üks Indias ja mõned Hiinas, kusjuures viimastele kehtivad ülalkirjeldatud dumpinguvastased meetmed. Nii Tai kui ka India eksportiv tootja kuuluvad Hongkongis asuvatele äriühingutele, vastavalt spiraalköiteseadiste kaubandusettevõtjale Wah Hing Stationery, kellel on tootmisüksus Hiinas, ja äriühingule World Wide Stationery, kellel on tarneleping liidu tootmisharule kuuluva turustaja Bensonsiga.

8.3.   Liidu tootmisharu

| (84) | Meenutagem, et ka mõni aasta tagasi oli liidu tootmisharu tõsistes majanduslikes raskustes, muuhulgas ebaõiglase impordi tõttu, ja tal tuli end ümber korraldada, et tagada oma tegevuse jätkumine, nagu selgitatud allpool. |
| --- | --- |

(84)

Meenutagem, et ka mõni aasta tagasi oli liidu tootmisharu tõsistes majanduslikes raskustes, muuhulgas ebaõiglase impordi tõttu, ja tal tuli end ümber korraldada, et tagada oma tegevuse jätkumine, nagu selgitatud allpool.

| (85) | Liidu tootmisharu moodustasid esimese dumpinguvastase kaebuse esitamisel 1995. aastal tegelikult kaks tootjat: Austria äriühing Koloman Handler GmbH ja Saksa äriühing Robert Krause GmbH & Co. Need kaks äriühingut olid olnud liidu spiraalköiteseadiste turul juba pikka aega, kuid nende majanduslik olukord muutus nii halvaks, et mõlemad pidid välja kuulutama pankroti. Kui Robert Krause GmbH esitas pankrotiavalduse 1998. aastal ja tema järeltulija pidi sama tegema 2002. aastal, siis Koloman Handler muutus maksujõuetuks 2001. aastal. Mõlemad äriühingud võttis üle äriühing SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, mille võttis omakorda üle Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, käesoleval juhul kaebuse esitaja. |
| --- | --- |

(85)

Liidu tootmisharu moodustasid esimese dumpinguvastase kaebuse esitamisel 1995. aastal tegelikult kaks tootjat: Austria äriühing Koloman Handler GmbH ja Saksa äriühing Robert Krause GmbH & Co. Need kaks äriühingut olid olnud liidu spiraalköiteseadiste turul juba pikka aega, kuid nende majanduslik olukord muutus nii halvaks, et mõlemad pidid välja kuulutama pankroti. Kui Robert Krause GmbH esitas pankrotiavalduse 1998. aastal ja tema järeltulija pidi sama tegema 2002. aastal, siis Koloman Handler muutus maksujõuetuks 2001. aastal. Mõlemad äriühingud võttis üle äriühing SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, mille võttis omakorda üle Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, käesoleval juhul kaebuse esitaja.

| (86) | Sellest alates on tegevust ümber korraldatud, et konkureerida paremini ülemaailmselt, kuid eelkõige kaebuse esitaja põhiturul, s.o ELi turul. Ümberkorraldamisega kaasnes Madalmaades, Singapuris, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides äriühinguid omava stabiilse spiraalköiteseadiste kaubandusettevõtte Bensons omandamine. |
| --- | --- |

(86)

Sellest alates on tegevust ümber korraldatud, et konkureerida paremini ülemaailmselt, kuid eelkõige kaebuse esitaja põhiturul, s.o ELi turul. Ümberkorraldamisega kaasnes Madalmaades, Singapuris, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides äriühinguid omava stabiilse spiraalköiteseadiste kaubandusettevõtte Bensons omandamine.

| (87) | Tootmisharu tehtud jõupingutusi oma olukorra parandamiseks on siiski kahjustatud, arvestades, et ebaõiglase impordi vastaste meetmete positiivne mõju on absorbeerimise ja kõrvalehoidmisega nõrgestatud, nagu selgitatud eespool. Seetõttu jäi tootmisharu olukord hoolimata eelkõige aastani 2008 kestnud märgatavast paranemisest raskeks, nagu leiti ka uurimises, mille tulemusena pikendati Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(87)

Tootmisharu tehtud jõupingutusi oma olukorra parandamiseks on siiski kahjustatud, arvestades, et ebaõiglase impordi vastaste meetmete positiivne mõju on absorbeerimise ja kõrvalehoidmisega nõrgestatud, nagu selgitatud eespool. Seetõttu jäi tootmisharu olukord hoolimata eelkõige aastani 2008 kestnud märgatavast paranemisest raskeks, nagu leiti ka uurimises, mille tulemusena pikendati Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid.

| (88) | Käesolevas uurimises leiti, et viimastel aastatel kannatab liidu tootmisharu jälle olulist kahju ning et seda põhjustab Taist pärit dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(88)

Käesolevas uurimises leiti, et viimastel aastatel kannatab liidu tootmisharu jälle olulist kahju ning et seda põhjustab Taist pärit dumpinguhinnaga import.

| (89) | Ümberkorralduste kaudu tõestas liidu tootmisharu, et ta on elujõuline ja suudab jätkuvalt varustada olulist osa liidu turust. Siiski vajab ta toibumiseks ja stabiliseerumiseks täiendavat ja tõhusat kaitset igasuguse dumpinguhinnaga impordi eest. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel kaotati peaaegu 60 töökohta ja viimastel aastatel kandis liidu tootmisharu suuri kahjusid. Ilma meetmeteta Taist pärit ebaõiglase impordi vastu ei saa välistada, et kaebuse esitajal tuleb oma tegevus lõpetada ja ohtu satuvad veel rohkem kui 160 töökohta. |
| --- | --- |

(89)

Ümberkorralduste kaudu tõestas liidu tootmisharu, et ta on elujõuline ja suudab jätkuvalt varustada olulist osa liidu turust. Siiski vajab ta toibumiseks ja stabiliseerumiseks täiendavat ja tõhusat kaitset igasuguse dumpinguhinnaga impordi eest. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel kaotati peaaegu 60 töökohta ja viimastel aastatel kandis liidu tootmisharu suuri kahjusid. Ilma meetmeteta Taist pärit ebaõiglase impordi vastu ei saa välistada, et kaebuse esitajal tuleb oma tegevus lõpetada ja ohtu satuvad veel rohkem kui 160 töökohta.

| (90) | Arvestades uurimistulemusi, mis kinnitavad, et Taist pärit import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju, et liidu tootmisharu on teinud kõik vajalikud ümberkorraldused ja et ta on võimeline konkureerima ausa impordiga turul, järeldatakse, et liidu tootmisharu huvides tuleks kehtestada Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ajutised meetmed. |
| --- | --- |

(90)

Arvestades uurimistulemusi, mis kinnitavad, et Taist pärit import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju, et liidu tootmisharu on teinud kõik vajalikud ümberkorraldused ja et ta on võimeline konkureerima ausa impordiga turul, järeldatakse, et liidu tootmisharu huvides tuleks kehtestada Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ajutised meetmed.

8.4.   Importijad ja kauplejad

| (91) | Pärast uurimise algatamist andsid endast teada viis importijat, sealhulgas teine liidu tootja, ning vastasid küsimustikule või andsid muud teavet. Nende äriühingute import moodustas uurimisperioodil 75 % Taist pärit spiraalköiteseadiste impordist. |
| --- | --- |

(91)

Pärast uurimise algatamist andsid endast teada viis importijat, sealhulgas teine liidu tootja, ning vastasid küsimustikule või andsid muud teavet. Nende äriühingute import moodustas uurimisperioodil 75 % Taist pärit spiraalköiteseadiste impordist.

| (92) | Üks ülalnimetatud importija, kelle import moodustab umbes 20 % kogu Taist pärit impordist, otsustas lõpetada kogu oma spiraalköiteseadistega seotud tegevuse pärast uurimisperioodi. Teise importija spiraalköiteseadiste müügimaht on kogu kahju uurimise perioodi jooksul kolm korda vähenenud ja moodustas uurimisperioodil vaid väikse osa (umbes 1 %) kogukäibest. Lisaks lõpetas viimane importija oma ostud Taist aastal 2008 ja kasutab nüüd liidu turustajat. Seega järeldatakse, et igasugune meetmete kohaldamine ei mõjutaks nende kahe importija olukorda. |
| --- | --- |

(92)

Üks ülalnimetatud importija, kelle import moodustab umbes 20 % kogu Taist pärit impordist, otsustas lõpetada kogu oma spiraalköiteseadistega seotud tegevuse pärast uurimisperioodi. Teise importija spiraalköiteseadiste müügimaht on kogu kahju uurimise perioodi jooksul kolm korda vähenenud ja moodustas uurimisperioodil vaid väikse osa (umbes 1 %) kogukäibest. Lisaks lõpetas viimane importija oma ostud Taist aastal 2008 ja kasutab nüüd liidu turustajat. Seega järeldatakse, et igasugune meetmete kohaldamine ei mõjutaks nende kahe importija olukorda.

| (93) | Veel üks importija, kelle import moodustab alla 10 % kogu Taist pärit impordist, väitis, et kui Tai suhtes kehtestatakse meetmed, ei oleks tal alternatiivseid tarneallikaid ja tal tuleks oma spiraalköiteseadistega seotud tegevus lõpetada. Selles suhtes tuleb kõigepealt meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole siiski välistada igasugune import liidu turule, vaid pigem lubada impordil jätkuda, kuid mitte dumpinguhinnaga. Seega saab see importija jätkata spiraalköiteseadiste importi Taist, kuid peab maksma dumpinguvastaseid tollimakse ja saaks kõik suurenenud kulud või osa neist kanda üle oma tarbijatele. |
| --- | --- |

(93)

Veel üks importija, kelle import moodustab alla 10 % kogu Taist pärit impordist, väitis, et kui Tai suhtes kehtestatakse meetmed, ei oleks tal alternatiivseid tarneallikaid ja tal tuleks oma spiraalköiteseadistega seotud tegevus lõpetada. Selles suhtes tuleb kõigepealt meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole siiski välistada igasugune import liidu turule, vaid pigem lubada impordil jätkuda, kuid mitte dumpinguhinnaga. Seega saab see importija jätkata spiraalköiteseadiste importi Taist, kuid peab maksma dumpinguvastaseid tollimakse ja saaks kõik suurenenud kulud või osa neist kanda üle oma tarbijatele.

| (94) | Siiski tuleb tunnistada, et see ei pruugi olla nii lihtne, arvestades toote hinnatundlikkust ja konkurentsi muudest riikidest, näiteks Indiast, pärit impordiga. Veelgi enam, arvestades liidu turu struktuuri ja tootjate piiratud arvu kogu maailmas, on tõepoolest tõenäoline, et sellel importijal võib tekkida raskusi uute tarneallikate leidmisel. Siiski tuleb märkida, et kahju uurimise perioodi jooksul vähenes äriühingu spiraalköiteseadiste müügiosa võrreldes selle kogukäibega ligi 40 %-lt 25 %-le ning, enamgi veel, uurimine tegi kindlaks, et spiraalköiteseadistega seotud tegevus on olnud viimastel aastatel tugevalt kahjumlik. Teiste sõnadega on selle importija spiraalköiteseadistega seotud tegevuse elujõulisus juba praegu kahtluse all. |
| --- | --- |

(94)

Siiski tuleb tunnistada, et see ei pruugi olla nii lihtne, arvestades toote hinnatundlikkust ja konkurentsi muudest riikidest, näiteks Indiast, pärit impordiga. Veelgi enam, arvestades liidu turu struktuuri ja tootjate piiratud arvu kogu maailmas, on tõepoolest tõenäoline, et sellel importijal võib tekkida raskusi uute tarneallikate leidmisel. Siiski tuleb märkida, et kahju uurimise perioodi jooksul vähenes äriühingu spiraalköiteseadiste müügiosa võrreldes selle kogukäibega ligi 40 %-lt 25 %-le ning, enamgi veel, uurimine tegi kindlaks, et spiraalköiteseadistega seotud tegevus on olnud viimastel aastatel tugevalt kahjumlik. Teiste sõnadega on selle importija spiraalköiteseadistega seotud tegevuse elujõulisus juba praegu kahtluse all.

| (95) | Ka neljas importija väitis, et meetmete kehtestamisel peaks ta alternatiivsete tarneallikate puudumise tõttu spiraalköiteseadistega kauplemise lõpetama. Selle importija puhul moodustas spiraalköiteseadiste müük aga väga väikese osa äriühingu kogukäibest uurimisperioodil, vaatlusaluse tootega tegeles vaid üks inimene ning on väga tõenäoline, et äriühing saaks suhteliselt kergesti oma üldist tegevust jätkata ka spiraalköiteseadistega kauplemata, kui see peaks meetmete kehtestamisel vältimatu olema. |
| --- | --- |

(95)

Ka neljas importija väitis, et meetmete kehtestamisel peaks ta alternatiivsete tarneallikate puudumise tõttu spiraalköiteseadistega kauplemise lõpetama. Selle importija puhul moodustas spiraalköiteseadiste müük aga väga väikese osa äriühingu kogukäibest uurimisperioodil, vaatlusaluse tootega tegeles vaid üks inimene ning on väga tõenäoline, et äriühing saaks suhteliselt kergesti oma üldist tegevust jätkata ka spiraalköiteseadistega kauplemata, kui see peaks meetmete kehtestamisel vältimatu olema.

| (96) | Seetõttu järeldatakse, et isegi kui meetmete kehtestamisel võib olla negatiivne mõju kahe ülalmainitud importija olukorrale, ei mõjutaks see märkimisväärselt nende üldist majandustegevust. |
| --- | --- |

(96)

Seetõttu järeldatakse, et isegi kui meetmete kehtestamisel võib olla negatiivne mõju kahe ülalmainitud importija olukorrale, ei mõjutaks see märkimisväärselt nende üldist majandustegevust.

| (97) | Viimase importija olukord on keerulisem, sest umbes poole selle spiraalköiteseadiste müügist moodustavad Taist pärit tooted (need moodustavad märkimisväärse osa kogu Taist pärit spiraalköiteseadiste impordist ELi), teine pool on ELis toodetu. Veelgi enam, olgugi, et äriühing müüb peamiselt kangmehhanisme, pole spiraalköiteseadiste müügi osa äriühingu kogukäibes tähtsusetu (umbes 15 %). Äriühing peab seda osa müügist ülioluliseks, sest tarbijatele on sageli tähtis see, et tarnija suudaks pakkuda kogu tootevalikut. |
| --- | --- |

(97)

Viimase importija olukord on keerulisem, sest umbes poole selle spiraalköiteseadiste müügist moodustavad Taist pärit tooted (need moodustavad märkimisväärse osa kogu Taist pärit spiraalköiteseadiste impordist ELi), teine pool on ELis toodetu. Veelgi enam, olgugi, et äriühing müüb peamiselt kangmehhanisme, pole spiraalköiteseadiste müügi osa äriühingu kogukäibes tähtsusetu (umbes 15 %). Äriühing peab seda osa müügist ülioluliseks, sest tarbijatele on sageli tähtis see, et tarnija suudaks pakkuda kogu tootevalikut.

| (98) | Seega tugineb märkimisväärne osa äriühingu tegevusest Taist pärit spiraalköiteseadiste impordile, seda eriti lihtsamate toodete osas, mida on vaja kogu tootevaliku pakkumiseks, mis on oluline piisavalt suure tarbijate arvu säilitamiseks. Äriühingu sõnul võib meetmete kehtestamine tähendada äriühingu kogu tegevuse lõppu ja 170 töökoha kaotamist. Siiski tuleb märkida, et see on kogu äriühingu töötajate arv ning hinnanguliselt on spiraalköiteseadistega seotud tegevusse kaasatud vähem kui 30 inimest. |
| --- | --- |

(98)

Seega tugineb märkimisväärne osa äriühingu tegevusest Taist pärit spiraalköiteseadiste impordile, seda eriti lihtsamate toodete osas, mida on vaja kogu tootevaliku pakkumiseks, mis on oluline piisavalt suure tarbijate arvu säilitamiseks. Äriühingu sõnul võib meetmete kehtestamine tähendada äriühingu kogu tegevuse lõppu ja 170 töökoha kaotamist. Siiski tuleb märkida, et see on kogu äriühingu töötajate arv ning hinnanguliselt on spiraalköiteseadistega seotud tegevusse kaasatud vähem kui 30 inimest.

| (99) | Selles osas tuleb kõigepealt toonitada, et viimastel aastatel õnnestus äriühingul oma situatsiooni spiraalköiteseadiste turul parandada: äriühingu importtoodete ja omatoodangu kogu turuosa suurenes kahju uurimise perioodil 9 %-lt 15 %-le, sest ta sai kasu odavast dumpinguhinnaga impordist. |
| --- | --- |

(99)

Selles osas tuleb kõigepealt toonitada, et viimastel aastatel õnnestus äriühingul oma situatsiooni spiraalköiteseadiste turul parandada: äriühingu importtoodete ja omatoodangu kogu turuosa suurenes kahju uurimise perioodil 9 %-lt 15 %-le, sest ta sai kasu odavast dumpinguhinnaga impordist.

| (100) | Teiseks võiks väita, et äriühing saaks – vähemalt osaliselt – jätkata importi Taist, ehkki mitte dumpinguhinnaga, või isegi näha kõnealuseid meetmeid võimalusena suurendada oma toodangut ja/või tootmisvõimsust ning omatoodetud spiraalköiteseadiste müüki. Seda võimalust tunnistas äriühing ise, kuigi lisades, et tal tuleks siiski toime tulla India toodete tugeva konkurentsiga, ent India tooteid impordivad erinevad äriühingud ja mitte ainult liidu tootmisharuga seotud kaubandusettevõtja. |
| --- | --- |

(100)

Teiseks võiks väita, et äriühing saaks – vähemalt osaliselt – jätkata importi Taist, ehkki mitte dumpinguhinnaga, või isegi näha kõnealuseid meetmeid võimalusena suurendada oma toodangut ja/või tootmisvõimsust ning omatoodetud spiraalköiteseadiste müüki. Seda võimalust tunnistas äriühing ise, kuigi lisades, et tal tuleks siiski toime tulla India toodete tugeva konkurentsiga, ent India tooteid impordivad erinevad äriühingud ja mitte ainult liidu tootmisharuga seotud kaubandusettevõtja.

| (101) | On selge, et äriühingul tuleks tõepoolest silmitsi seista India toodete tugeva konkurentsiga: nimelt olid India tooted uurimisperioodil ainult veidi kallimad kui Tai import (+ 6 %). Siiski senikaua, kui ei ole tõestatud, et Indiast pärit import toimub dumpinguhinnaga, tuleb seda pidada vaid ausa konkurentsi tulemuseks. |
| --- | --- |

(101)

On selge, et äriühingul tuleks tõepoolest silmitsi seista India toodete tugeva konkurentsiga: nimelt olid India tooted uurimisperioodil ainult veidi kallimad kui Tai import (+ 6 %). Siiski senikaua, kui ei ole tõestatud, et Indiast pärit import toimub dumpinguhinnaga, tuleb seda pidada vaid ausa konkurentsi tulemuseks.

| (102) | Lõpuks saaks Tai suhtes kehtestavate meetmete negatiivset mõju siiski mingil määral piirata, kui saavutada teatav tasakaal omatoodangu suurendamise ja teatava, ehkki mitte dumpinguhinnaga impordi taseme säilitamise vahel. Meenutagem ka, et 75 % äriühingu käibest moodustab muude toodete müük. |
| --- | --- |

(102)

Lõpuks saaks Tai suhtes kehtestavate meetmete negatiivset mõju siiski mingil määral piirata, kui saavutada teatav tasakaal omatoodangu suurendamise ja teatava, ehkki mitte dumpinguhinnaga impordi taseme säilitamise vahel. Meenutagem ka, et 75 % äriühingu käibest moodustab muude toodete müük.

| (103) | Arvestades ülaltoodut, järeldatakse esialgu, et ajutiste meetmete kehtestamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju vaid viimase importija, st teise liidu tootja olukorrale, kuid viimane on varem saanud suurt kasu madala dumpinguhinnaga Tai impordist ja negatiivne mõju tuleneks peamiselt konkurentsist Indiast pärit impordiga, mida ei saa pidada ebaõiglaseks konkurentsiks. |
| --- | --- |

(103)

Arvestades ülaltoodut, järeldatakse esialgu, et ajutiste meetmete kehtestamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju vaid viimase importija, st teise liidu tootja olukorrale, kuid viimane on varem saanud suurt kasu madala dumpinguhinnaga Tai impordist ja negatiivne mõju tuleneks peamiselt konkurentsist Indiast pärit impordiga, mida ei saa pidada ebaõiglaseks konkurentsiks.

8.5.   Kasutajad

| (104) | Küsimustikule vastas üks kasutaja ning vastusest selgus, et ligi kolmveerandi selle spiraalköiteseadiste ostudest moodustas import mujalt kui Taist ning ülejäänu jagunes enam-vähem võrdselt liidu tootmisharu ja Tai vahel. |
| --- | --- |

(104)

Küsimustikule vastas üks kasutaja ning vastusest selgus, et ligi kolmveerandi selle spiraalköiteseadiste ostudest moodustas import mujalt kui Taist ning ülejäänu jagunes enam-vähem võrdselt liidu tootmisharu ja Tai vahel.

| (105) | Kasutaja väitis, et meetmete kehtestamise korral oleksid tarneallikad piiratud ja tekiks monopoolne olukord. See põhineb väitel, et liidu tootmisharu ja sellega seotud kaubandusettevõtja, India toodete importija Bensons muutuksid peaaegu ainsaks tarneallikaks liidu turul. Samu argumente toetasid ka mõned importijad. |
| --- | --- |

(105)

Kasutaja väitis, et meetmete kehtestamise korral oleksid tarneallikad piiratud ja tekiks monopoolne olukord. See põhineb väitel, et liidu tootmisharu ja sellega seotud kaubandusettevõtja, India toodete importija Bensons muutuksid peaaegu ainsaks tarneallikaks liidu turul. Samu argumente toetasid ka mõned importijad.

| (106) | Selles osas tuleb kõigepealt märkida, et fakt, et tarnijate arv liidu turul on piiratud, ei anna iseenesest põhjust mitte kehtestada dumpinguvastaseid meetmeid ebaõiglase kaubanduse leevendamiseks. Nimelt leitakse, et meetmeid kehtestamata on tõenäoline, et liidu tootmisharu kaob, ning see tootja esindab veel 25 % ELi turul toimuvast müügist ja saab pakkuda ELis eri- ja standardtooteid. Seega oleks kasutajate huvides selle tootmisharu tegevuse jätkumine turul. |
| --- | --- |

(106)

Selles osas tuleb kõigepealt märkida, et fakt, et tarnijate arv liidu turul on piiratud, ei anna iseenesest põhjust mitte kehtestada dumpinguvastaseid meetmeid ebaõiglase kaubanduse leevendamiseks. Nimelt leitakse, et meetmeid kehtestamata on tõenäoline, et liidu tootmisharu kaob, ning see tootja esindab veel 25 % ELi turul toimuvast müügist ja saab pakkuda ELis eri- ja standardtooteid. Seega oleks kasutajate huvides selle tootmisharu tegevuse jätkumine turul.

| (107) | Teiseks ei välistata, et Taist pärit import liidu turule jätkub hoolimata meetmete kehtestamisest, isegi kui impordi maht võib väheneda. Samuti, nagu selgitatud ülalpool, võib ka teine liidu tootja olla tõenäoliselt positsioonis, kust ta saab jätkata või isegi laiendada oma spiraalköiteseadistega seotud tegevust. |
| --- | --- |

(107)

Teiseks ei välistata, et Taist pärit import liidu turule jätkub hoolimata meetmete kehtestamisest, isegi kui impordi maht võib väheneda. Samuti, nagu selgitatud ülalpool, võib ka teine liidu tootja olla tõenäoliselt positsioonis, kust ta saab jätkata või isegi laiendada oma spiraalköiteseadistega seotud tegevust.

| (108) | Lõpuks tuleb märkida, et jätkub Indiast pärit import ja kasutajad, sealhulgas ainus koostööd tegev kasutaja, saavad jätkuvalt sellest riigist spiraalköiteseadiseid tarnida. Isegi kui liidu tootmisharuga seotud kaubandusettevõtjal on tarneleping India tootjatega, ei tähenda see, et ta on India toodete ainuõiguslik importija/turustaja. Vastupidi. Nimelt turustavad ka teised äriühingud liidu turul Indiast pärit spiraalköiteseadiseid ja kasutajad saavad osta spiraalköiteseadiseid otse Indiast. Selles kontekstis tuleb toonitada, et ligi kahe kolmandiku ELi Indiast pärit impordi ostu ja kauplemisega on seotud teised äriühingud peale liidu tootmisharuga seotud kaubandusettevõtja Bensons. |
| --- | --- |

(108)

Lõpuks tuleb märkida, et jätkub Indiast pärit import ja kasutajad, sealhulgas ainus koostööd tegev kasutaja, saavad jätkuvalt sellest riigist spiraalköiteseadiseid tarnida. Isegi kui liidu tootmisharuga seotud kaubandusettevõtjal on tarneleping India tootjatega, ei tähenda see, et ta on India toodete ainuõiguslik importija/turustaja. Vastupidi. Nimelt turustavad ka teised äriühingud liidu turul Indiast pärit spiraalköiteseadiseid ja kasutajad saavad osta spiraalköiteseadiseid otse Indiast. Selles kontekstis tuleb toonitada, et ligi kahe kolmandiku ELi Indiast pärit impordi ostu ja kauplemisega on seotud teised äriühingud peale liidu tootmisharuga seotud kaubandusettevõtja Bensons.

| (109) | Seepärast jõuti ülalmainitut arvesse võttes esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ei avalda tõenäoliselt olulist negatiivset mõju vaatlusaluse toote kasutajatele. |
| --- | --- |

(109)

Seepärast jõuti ülalmainitut arvesse võttes esialgsele järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ei avalda tõenäoliselt olulist negatiivset mõju vaatlusaluse toote kasutajatele.

8.6.   Järeldus liidu huvide kohta

| (110) | Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Taist pärit spiraalköiteseadiste impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist. Isegi kui meetmete rakendamisel võivad olla negatiivsed tagajärjed teise, varem dumpinguhinnaga impordist kasu saanud liidu tootja (vt importijaid käsitlevat jagu) olukorrale, leitakse, et see ei kaalu üles vajadust leevendada ebaõiglase impordi negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(110)

Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Taist pärit spiraalköiteseadiste impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist. Isegi kui meetmete rakendamisel võivad olla negatiivsed tagajärjed teise, varem dumpinguhinnaga impordist kasu saanud liidu tootja (vt importijaid käsitlevat jagu) olukorrale, leitakse, et see ei kaalu üles vajadust leevendada ebaõiglase impordi negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale.

9.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

9.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (111) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(111)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (112) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(112)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (113) | Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ELis seda liiki tootjate samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Seega leitakse esialgu, et 5 %-list käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada. See on sama protsendimäär, mida kasutati eelmistes sama toodet käsitlevates menetlustes ning ei ole mingit teavet, mis viitaks sellele, et asjaolud oleksid selles suhtes muutunud või et see määr ei oleks käesoleva juhtumi puhul sobiv. Sellest lähtudes arvutati liidu tootjate jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. |
| --- | --- |

(113)

Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ELis seda liiki tootjate samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Seega leitakse esialgu, et 5 %-list käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada. See on sama protsendimäär, mida kasutati eelmistes sama toodet käsitlevates menetlustes ning ei ole mingit teavet, mis viitaks sellele, et asjaolud oleksid selles suhtes muutunud või et see määr ei oleks käesoleva juhtumi puhul sobiv. Sellest lähtudes arvutati liidu tootjate jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind.

| (114) | Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi Tai eksportiva tootja kaalutud keskmist impordihinda ja liidu tootjate poolt liidu turul müüdavate tooteliikide jaoks kehtestatud mittekahjustavat hinda uurimisperioodil. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast. Tulenev kahjumarginaal oli suurem kui dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(114)

Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi Tai eksportiva tootja kaalutud keskmist impordihinda ja liidu tootjate poolt liidu turul müüdavate tooteliikide jaoks kehtestatud mittekahjustavat hinda uurimisperioodil. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast. Tulenev kahjumarginaal oli suurem kui dumpingumarginaal.

9.2.   Ajutised meetmed

| (115) | Eelöeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et Taist pärit impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaksid dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemele. |
| --- | --- |

(115)

Eelöeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et Taist pärit impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaksid dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemele.

| (116) | Seega on kahjukõrvaldamise marginaalid, dumpingumarginaalid ja kavandatava ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad Tai puhul, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:






  Eksportiv tootja | Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tai | 17,2 % |
| Kõik teised äriühingud | 17,2 % |

(116)

Seega on kahjukõrvaldamise marginaalid, dumpingumarginaalid ja kavandatava ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad Tai puhul, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Eksportiv tootja

Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr

Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Tai

17,2 %

Kõik teised äriühingud

17,2 %

10.   LÕPPSÄTE

| (117) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata, |
| --- | --- |

(117)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Taist pärit spiraalköiteseadistele, mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 8305 10 00 (TARIC-koodid 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ja 8305100036) alla. Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad vähemalt kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 17,2 %.

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 10. veebruar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 131, 20.5.2010, lk 13.

2

(3)  Esitatakse ainult vahemik, et kaitsta ainsa kaebuse esitaja andmete konfidentsiaalsust.

3

(4)  Teave põhineb liidu tööstusharu küsimustiku vastuses toodud kontrollitud andmetel ja see on väljendatud indeksitena (2006 = 100) või vahemikuna iga kord, kui on vajalik säilitada konfidentsiaalsus.

4

(5)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 157/2010 (ELT L 49, 26.2.2010, lk 1).

5

(6)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 119/97 (EÜT L 22, 24.1.1997, lk 1).

6

(7)  Määrus (EÜ) nr 157/2010.

7

(8)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 818/2008 (ELT L 221, 19.8.2008, lk 1).

8

---

| 11.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 37/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 37/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 119/2011,

10. veebruar 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. veebruaril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. veebruar 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 116,3 |
| JO | 84,0 |
| MA | 53,1 |
| TN | 102,0 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | EG | 182,1 |
| JO | 101,4 |
| TR | 181,6 |
| ZZ | 155,0 |
| 0709 90 70 | MA | 46,7 |
| TR | 140,9 |
| ZA | 57,4 |
| ZZ | 81,7 |
| 0709 90 80 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0805 10 20 | AR | 41,5 |
| BR | 41,5 |
| EG | 55,6 |
| IL | 78,0 |
| MA | 55,6 |
| TN | 49,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 41,5 |
| ZZ | 54,1 |
| 0805 20 10 | IL | 174,2 |
| MA | 73,5 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 58,2 |
| EG | 57,7 |
| IL | 150,6 |
| JM | 94,4 |
| MA | 105,6 |
| PK | 49,7 |
| TR | 68,5 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | EG | 67,9 |
| MA | 49,9 |
| TR | 52,9 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CA | 104,5 |
| CL | 54,0 |
| CN | 53,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 82,3 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 55,7 |
| US | 121,7 |
| ZA | 101,6 |
| ZZ | 94,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

116,3

JO

84,0

MA

53,1

TN

102,0

TR

98,4

ZZ

90,8

0707 00 05

EG

182,1

JO

101,4

TR

181,6

ZZ

155,0

0709 90 70

MA

46,7

TR

140,9

ZA

57,4

ZZ

81,7

0709 90 80

EG

97,7

ZZ

97,7

0805 10 20

AR

41,5

BR

41,5

EG

55,6

IL

78,0

MA

55,6

TN

49,2

TR

70,0

ZA

41,5

ZZ

54,1

0805 20 10

IL

174,2

MA

73,5

TR

79,6

ZZ

109,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

58,2

EG

57,7

IL

150,6

JM

94,4

MA

105,6

PK

49,7

TR

68,5

ZZ

83,5

0805 50 10

EG

67,9

MA

49,9

TR

52,9

ZZ

56,9

0808 10 80

CA

104,5

CL

54,0

CN

53,6

US

117,0

ZZ

82,3

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

55,7

US

121,7

ZA

101,6

ZZ

94,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 11.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 37/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 37/18

---

KOMISJONI OTSUS,

10. veebruar 2011,

millega antakse Korea Vabariigis asuvale laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudi vastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 656 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/91/EL)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsust 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2000/258/EÜ on Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (edaspidi „ANSES”) (endine Agence française de sécurité sanitaire des aliments – AFSSA) Nancy’s asuv labor määratud marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks. Nimetatud otsuses on sätestatud ka nimetatud labori kohustused. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2000/258/EÜ on Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (edaspidi „ANSES”) (endine Agence française de sécurité sanitaire des aliments – AFSSA) Nancy’s asuv labor määratud marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks. Nimetatud otsuses on sätestatud ka nimetatud labori kohustused.

| (2) | Muu hulgas hindab ANSESe Nancy’s asuv labor liikmesriikide ja kolmandate riikide laboreid eesmärgiga anda neile luba teha seroloogilisi teste marutaudi vastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Muu hulgas hindab ANSESe Nancy’s asuv labor liikmesriikide ja kolmandate riikide laboreid eesmärgiga anda neile luba teha seroloogilisi teste marutaudi vastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks.

| (3) | Lõuna-Korea pädev asutus on esitanud taotluse anda ühele nimetatud kolmandas riigis asuvale laborile luba teha nimetatud seroloogilisi teste. |
| --- | --- |

(3)

Lõuna-Korea pädev asutus on esitanud taotluse anda ühele nimetatud kolmandas riigis asuvale laborile luba teha nimetatud seroloogilisi teste.

| (4) | ANSES viis läbi kõnealuse labori hindamise ja esitas komisjonile 6. septembril 2010 positiivse hindamisaruande. |
| --- | --- |

(4)

ANSES viis läbi kõnealuse labori hindamise ja esitas komisjonile 6. septembril 2010 positiivse hindamisaruande.

| (5) | Seepärast tuleks anda kõnealusele laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudi vastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja tuhkrutel. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks anda kõnealusele laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudi vastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja tuhkrutel.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt otsuse 2000/258/EÜ artikli 3 lõikele 2 antakse järgmisele laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudi vastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja tuhkrutel:

| Komipharm International Co. LTD |
| --- |
| 1236-6 Jeoungwang-dong |
| 420–450 Siheung-si, Gyeonggi-do |
| Lõuna-Korea. |

Komipharm International Co. LTD

1236-6 Jeoungwang-dong

420–450 Siheung-si, Gyeonggi-do

Lõuna-Korea.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. märtsist 2011.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 79, 30.3.2000, lk 40.

1

---

| 11.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 37/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 37/19

---

KOMISJONI OTSUS,

10. veebruar 2011,

millega kehtestatakse direktiivi 2009/31/EÜ (süsinikdioksiidi geoloogilise säilitamise kohta) rakendamise esimese aruande koostamisel kasutatav küsimustik

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 657 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/92/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006, (1) eelkõige selle artikli 27 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/692/EMÜ teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/31/EÜ artikli 27 lõike 1 kohaselt esitavad liikmesriigid iga kolme aasta järel komisjonile aruande nimetatud direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas sama direktiivi artikli 25 lõike 1 punktis b osutatud registri kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/31/EÜ artikli 27 lõike 1 kohaselt esitavad liikmesriigid iga kolme aasta järel komisjonile aruande nimetatud direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas sama direktiivi artikli 25 lõike 1 punktis b osutatud registri kohta.

| (2) | Lisaks on direktiivi 2009/31/EÜ artikli 27 lõikes 1 sätestatud, et aruanne koostatakse küsimustiku või vormi alusel, mille komisjon koostab vastavalt direktiivi 91/692/EMÜ artiklis 6 osutatud menetlusele. Näib, et parim vahend liikmesriikide aruannetes esitatava teabe täielikkuse ja võrreldavuse tagamiseks on küsimustik, mis sisaldab küsimusi direktiivi 2009/31/EÜ kõigi oluliste punktide kohta. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks on direktiivi 2009/31/EÜ artikli 27 lõikes 1 sätestatud, et aruanne koostatakse küsimustiku või vormi alusel, mille komisjon koostab vastavalt direktiivi 91/692/EMÜ artiklis 6 osutatud menetlusele. Näib, et parim vahend liikmesriikide aruannetes esitatava teabe täielikkuse ja võrreldavuse tagamiseks on küsimustik, mis sisaldab küsimusi direktiivi 2009/31/EÜ kõigi oluliste punktide kohta.

| (3) | Esimene aruanne tuleks esitada komisjonile 30. juuniks 2011. Komisjoni koostatud küsimustik saadetakse liikmesriikidele vähemalt kuus kuud enne aruande esitamise tähtaega. |
| --- | --- |

(3)

Esimene aruanne tuleks esitada komisjonile 30. juuniks 2011. Komisjoni koostatud küsimustik saadetakse liikmesriikidele vähemalt kuus kuud enne aruande esitamise tähtaega.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, mille ta on esitanud direktiivi 91/692/EMÜ artiklis 6 osutatud menetluse kohaselt, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, mille ta on esitanud direktiivi 91/692/EMÜ artiklis 6 osutatud menetluse kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võtavad direktiivi 2009/31/EÜ rakendamise esimese aruande koostamisel aluseks lisas esitatud küsimustiku.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Connie HEDEGAARD

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 114.

1

(2)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48.

2

---

LISA

Küsimustik süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist käsitleva direktiivi 2009/31/EÜ (edaspidi „direktiiv”) rakendamise kohta

1.   Üldkirjeldus

1.1.   Millised on peamised siseriiklike õigusaktide ja lubade andmise süsteemi muudatused, mida tuli teha direktiivi ülevõtmiseks siseriiklikku õigusesse? Palun märkige asjaomaste ülevõtvate õigusaktide jõustumise kuupäevad.

1.2.   Milline pädev asutus / millised pädevad asutused vastutab/vastutavad direktiiviga kehtestatud kohustuste täitmise eest (artikkel 23)?

2.   Loamenetluse kooskõlastamine

2.1.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud, et loamenetlus ja -tingimused on täielikult kooskõlastatud, kui sellega on seotud mitu pädevat asutust? Kuidas kooskõlastamine praktiliselt toimub? Palun kirjeldage üksikasjalikult, kuidas pädevate asutuste töö on koordineeritud kõnealuse direktiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (1) rakendamisel.

3.   Piiriülene koostöö

3.1.   Milliste sätetega on tagatud, et CO2 piiriülese transpordi, piiriüleste säilitamiskohtade või piiriüleste säilitamiskomplekside korral ühiselt täidetakse kõnealuse direktiivi nõudeid (artikkel 24)?

3.2.   Kas piiriülest koostööd on praktikas tehtud?

4.   Säilitamiskohtade väljavalimine ja uuringuluba

4.1.   Kas vastavalt artikli 4 lõikele 1 on määratud piirkonnad, mille hulgast võib välja valida säilitamiskohad? Kas säilitamine on keelatud liikmesriigi territooriumi osas või kogu territooriumil, selle majandusvööndis ja selle mandrilaval Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) tähenduses? Liikmesriigid ei ole kohustatud ühtki sellist otsust põhjendama, kuid oleks kasulik, kui nimetaksite asjaomased territooriumid ning keelamise põhjuse.

4.2.   Kas on hinnatud olemasolevat säilitamisvõimsust liikmesriigi territooriumi osades või kogu territooriumil, selle majandusvööndis ja selle mandrilaval Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) tähenduses (artikli 4 lõige 2)? Kui jah, siis kirjeldage palun, kuidas hindamine toimus ning milline on hindamise tulemus.

4.3.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud, et geoloogilise formatsiooni sobivus säilitamiskohaks otsustatakse vastavalt direktiivi I lisas sätestatud kriteeriumidele?

4.4.   Millistel juhtudel on säilitamiskoha valimiseks vaja uuringu teostamist (artikli 5 lõige 1)?

4.5.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud, et uuringuloa taotlemise menetlus on avatud kõigile vajalikku võimsust omavatele üksustele ja et luba antakse välja või sellest keeldutakse objektiivsete, avalikustatud ja mittediskrimineerivate tingimuste alusel?

4.6.   Kuidas pädev asutus kontrollib, kas uuritava maa-ala maht jääb uuringuloas ettenähtud mahu piiresse (artikli 5 lõige 3)?

4.7.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud, et uuringuloa kehtivusajal ei ole lubatud asjaomase kompleksi konkureeriv kasutus (artikli 5 lõige 4)?

5.   Säilitamisloa taotlused

5.1.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud, et loataotlused sisaldavad kogu artiklis 7 nõutud teavet?

6.   Säilitamisload: tingimused ja sisu

6.1.   Säilitamisloa tingimuste täielikkus

6.1.1.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud, et kõik artiklis 8 sätestatud nõuded on täidetud?

6.1.2.   Milliste menetlustega on tagatud, et komisjoni teavitatakse kindlaksmääratud aja jooksul kõigist säilitamisloa kavanditest ja muudest asjaoludest, mida võetakse arvesse otsuse kavandi vastuvõtmisel (artikli 10 lõige 1)?

6.1.3.   Kuidas on tagatud, et võetakse arvesse kõiki komisjoni arvamusi säilitamisloa kohta ning et komisjoni teavitatakse lõplikust otsusest, esitades põhjenduse juhul, kui otsus on komisjoni arvamusest erinev (artikli 10 lõige 2)?

6.2.   Säilitamisloa sisu täielikkus

6.2.1.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud, et säilitamisluba sisaldab kõiki artiklis 9 ettenähtud nõudeid?

7.   Säilitamisloa muutmine, läbivaatamine, ajakohastamine ja tühistamine

7.1.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud säilitamislubade läbivaatamine ja vajaduse korral nende ajakohastamine või viimase võimalusena nende tühistamine vastavalt artikli 11 lõikele 3? Palun kirjeldage üksikasjalikult, kuidas on tagatud artikli 11 lõikes 3 osutatud iga tingimuse arvessevõtmine.

7.2.   Säilitamisloa tühistamine

7.2.1.   Milliseid sätteid ja menetlusi kohaldatakse, kui pärast loa tühistamist vastavalt artikli 11 lõikele 3 otsustab pädev asutus anda välja uue säilitamisloa, eelkõige seoses kõigi õiguslike kohustuste ajutise ülevõtmisega vastavalt artikli 11 lõikele 4?

7.2.2.   Milliseid sätteid ja menetlusi kohaldatakse, kui pädev asutus otsustab pärast loa tühistamist vastavalt artikli 11 lõikele 3 säilitamiskoha sulgeda?

8.   Nõuded CO2 voolule ja nõuetele vastavuse tagamise kord

8.1.   Milliste sätete ja menetlustega on tagatud, et CO2 vool koosneb valdavalt süsinikdioksiidist ning sellesse ei lisata mingeid jäätmeid ega muid aineid eesmärgiga need jäätmed või muud ained kõrvaldada? Palun kirjeldage üksikasjalikult, kuidas määratakse kindlaks tingimused järgmiste artikli 12 lõikes 1 sätestatud nõuete järgimiseks:

| — | ei rikuta säilitamiskoha või asjakohase transpordiinfrastruktuuri terviklikkust; |
| --- | --- |

—

ei rikuta säilitamiskoha või asjakohase transpordiinfrastruktuuri terviklikkust;

| — | ei ohustata oluliselt keskkonda ega inimeste tervist; |
| --- | --- |

—

ei ohustata oluliselt keskkonda ega inimeste tervist;

| — | järgitakse kohaldatavate ELi õigusaktide nõudeid. |
| --- | --- |

—

järgitakse kohaldatavate ELi õigusaktide nõudeid.

8.2.   Milliste sätete ja menetlustega on tagatud, et käitaja aktsepteerib ja juhib sisse üksnes sellist CO2 voolu, mille kohta on tehtud koostise analüüs, sealhulgas söövitavate ainete osas, ning riskihindamine, ja teeb seda üksnes juhul, kui viimane on näidanud, et saastatuse tase on kooskõlas artikli 12 lõikes 1 osutatud tingimustega?

9.   Seire

9.1.   Milliseid meetmeid on võetud selleks, et pädev asutus tagaks, et heakskiidetud seirekava vastab II lisas sätestatud nõuetele ning järgib direktiiviga 2003/87/EÜ (2) süsinikdioksiidi kogumisest, transpordist ja geoloogilisest säilitamisest tekkiva kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta kehtestatud suuniseid?

9.2.   Milliste sätete ja menetlustega on tagatud, et käitaja teostab süsinikdioksiidi sissejuhtimisseadmete, säilitamiskompleksi (kaasa arvatud võimaluse korral CO2 voo) ja vajaduse korral ümbritseva keskkonna seiret vastavalt heakskiidetud seirekavale?

10.   Aruandlus

10.1.   Milliste sätete ja menetlustega on tagatud aruannete esitamine käitaja poolt? Palun märkige aruannete esitamise sagedus ning kirjeldage, kuidas on tagatud artiklis 14 sätestatud kriteeriumide täitmine.

11.   Kontrollid

11.1.   Milliste sätete ja menetlustega on tagatud korraliste ja erakorraliste kontrollide süsteemi loomine, et kontrollida ja edendada direktiivi nõuete järgimist ja teostada järelevalvet keskkonnale ja inimeste tervisele avalduva mõju üle (artikkel 15)? Palun märkige kontrollide läbiviimise sagedus ning kirjeldage erakorralise kontrolli teostamise tingimusi.

11.2.   Millises ulatuses hõlmab korraliste ja erakorraliste kontrollide süsteem selliseid tegevusi nagu kontrollkäigud maapealsetesse rajatistesse, kaasa arvatud süsinikdioksiidi sissejuhtimisseadmete juurde, käitaja teostatavate sissejuhtimis- ja seiretoimingute hindamine ja kõigi asjakohaste, käitaja valduses olevate dokumentide kontrollimine (artikli 15 lõige 2)?

12.   Lekked või olulised eeskirjade eiramised

12.1.   Milliste sätete ja menetlustega on tagatud, et lekke või eeskirjade olulise eiramise korral teavitab käitaja pädevat asutust, sealhulgas direktiivi 2003/87/EÜ kohast pädevat asutust (artikli 16 lõige 1)?

12.2.   Milliste sätete ja menetlustega on tagatud, et käitaja võtab parandusmeetmed, ning et juhul, kui käitaja ei kohalda parandusmeetmeid, kohaldab pädev asutus neid meetmeid ise (artikli 16 lõiked 2–5)?

13.   Sulgemine ja sulgemisjärgsed kohustused

13.1.   Millised on sulgemisjärgsete kohustustega seotud sätted ja menetlused?

13.2.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud, et käitaja jääb vastutavaks seire, aruandluse ja parandusmeetmete võtmise ning kõigi kohustuste täitmise eest, mis on seotud saastekvootide tagastamisega lekke korral, ning ennetus- ja parandusmeetmete võtmise eest, kuni vastutus säilitamiskoha eest on üle antud pädevale asutusele (artikli 17 lõige 2)?

13.3.   Millised on sätted ja menetlused lõpliku sulgemisjärgse kava heakskiitmiseks esialgse sulgemisjärgse kava alusel enne säilitamiskoha sulgemist (artikli 17 lõige 3)?

14.   Vastutuse üleandmine

14.1.   Millised on sätted ja menetlused vastutuse üleandmiseks, et tagada artikli 18 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmine?

14.2.   Kas siseriikliku õigusega on ette nähtud minimaalne ajavahemik, mis peab olema möödunud enne vastutuse üleandmist ning mis on pikem kui direktiivi kohased 20 aastat? Kui jah, siis palun täpsustage.

14.3.   Milliste menetlustega on tagatud, et komisjonile tehakse kättesaadavaks kindlaksmääratud aja jooksul artikli 18 lõike 2 kohased vastutuse üleandmist käsitlevad aruanded ning et teda teavitatakse kõigist heakskiitvate otsuste kavanditest ja muudest asjaoludest, mida võetakse arvesse otsuse kavandi vastuvõtmisel (artikli 18 lõige 4)?

14.4.   Kuidas on tagatud, et võetakse arvesse kõiki komisjoni arvamusi otsuse kavandi kohta ning et komisjoni teavitatakse lõplikust otsusest ning esitatakse põhjendus juhul, kui otsus on komisjoni arvamusest erinev?

14.5.   Milliste meetmetega on tagatud, et pärast vastutuse üleandmist teostatakse seiret tasemel, mis võimaldab kindlaks teha lekkeid või olulist eeskirjade eiramist (artikli 18 lõige 6)?

15.   Rahaline tagatis

15.1.   Kuidas on siseriiklikus õiguses käsitletud vajadust, et võimalik käitaja esitab liikmesriigi kehtestatud korra alusel tõendid rahalise või muu samaväärse tagatise olemasolu kohta osana säilitamisloa taotluse esitamisest (artikkel 19)? Palun täpsustage, kuidas on tagatud, et:

| — | kõiki säilitamisloaga ettenähtud kohustusi täidetakse, |
| --- | --- |

—

kõiki säilitamisloaga ettenähtud kohustusi täidetakse,

| — | tagatis on kehtiv enne sissejuhtimise alustamist, |
| --- | --- |

—

tagatis on kehtiv enne sissejuhtimise alustamist,

| — | rahalist tagatist kohandatakse korrapäraselt, |
| --- | --- |

—

rahalist tagatist kohandatakse korrapäraselt,

| — | on olemas säte artiklis 20 osutatud rahalise makse kohta. |
| --- | --- |

—

on olemas säte artiklis 20 osutatud rahalise makse kohta.

16.   Finantsmehhanism

16.1.   Kirjeldage menetlusi, millega on tagatud, et käitaja teeb enne artikli 18 kohast vastutuse üleandmist pädevale asutusele rahalise makse ning kuidas võetakse selle makse korral arvesse direktiivi I lisas osutatud kriteeriume ning asjaolusid CO2 eelneva säilitamise kohta (artikkel 20).

16.2.   Kas siseriikliku õigusega on ette nähtud kohustused pärast vastutuse üleandmist, lisaks eeldatavatele seirekuludele 30 aasta jooksul, mida rahaline makse peab katma?

17.   Kolmandate isikute juurdepääs

17.1.   Milliste meetmetega on tagatud, et võimalikel kasutajatel on läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil juurdepääs transpordivõrkudele ja säilitamiskohtadele toodetud ja kogutud CO2 geoloogilise säilitamise eesmärgil, nagu sätestatud artiklis 21?

17.2.   Milliste menetlustega on tagatud, et käitaja, kes on võimsuse või ühenduse puudumise tõttu juurdepääsu andmisest keeldunud, teeb vajalikud parandused, kui need on majanduslikult otstarbekad või kui potentsiaalne tarbija on nõus nende eest tasuma, tingimusel et see ei avalda kahjulikku mõju CO2 transpordi ega geoloogilise säilitamise keskkonnaohutusele (artikli 21 lõige 4)?

18.   Vaidluste lahendamine

18.1.   Milline on vaidluste lahendamise kord ning osapooltest sõltumatu asutus, kellel on juurdepääs asjakohasele teabele?

19.   Registrid

19.1.   Milliseid meetmeid on võetud väljaantud säilitamislubade registri ning sellise kõigi suletud säilitamiskohtade ja neid ümbritsevate säilitamiskomplekside alalise registri loomiseks ja haldamiseks, mis sisaldab kaarte nende territoriaalse ulatuse kohta ning kättesaadavat teavet, mille alusel on võimalik hinnata, kas säilitatav CO2 on ladestatud täielikult ja püsivalt?

20.   Üldsuse teavitamine ja osalemine

20.1.   Kuidas on siseriikliku õigusega tagatud, et CO2 geoloogilise säilitamisega seotud keskkonnaalane teave, sealhulgas aruanded kontrollide tulemuste kohta, on üldsusele kättesaadav kooskõlas kohaldatavate ELi õigusaktidega?

21.   Sanktsioonid

21.1.   Millised on siseriiklikud eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse kõnealuse direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral? Palun kirjeldage üksikasjalikult, kuidas on tagatud, et kõnealuseid eeskirju rakendatakse ning et karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

22.   Muude õigusaktide muudatused (artiklid 31–37)

22.1.   Kuidas on siseriiklikus õiguses käsitletud nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ (3) I ja II lisa muudatusi?

22.2.   Kuidas on siseriiklikus õiguses käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (4) artikli 11 lõike 3 punkti j muudatusi?

22.3.   Milliseid meetmeid on võetud, et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/80/EÜ (5) uue artikli 9a rakendamine?

22.3.1.   Kuidas on tagatud, et käitajad, kes käitavad vähemalt 300 megavatise elektrilise nimivõimsusega põletusseadmeid, millele on pärast direktiivi 2009/31/EÜ jõustumist (st pärast 25. juunit 2009) antud esmane tegevusluba, on hinnanud, kas direktiivi 2001/80/EÜ artiklis 9a sätestatud tingimused on täidetud?

22.3.2.   Milliste sätete ja menetlustega on tagatud, et kui direktiivi 2001/80/EÜ artiklis 9a esitatud tingimused on täidetud, jäetakse käitise asukohas piisavalt ruumi CO2 kogumiseks ja kokkusurumiseks vajalike seadmete jaoks?

22.3.3.   Kas on juhtumeid, kus kõnealust artiklit on kohaldatud pärast 25. juunit 2009?

22.4.   Kuidas on siseriiklikus õiguses käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/35/EÜ (6) III lisa muudatust?

22.5.   Kuidas on siseriiklikus õiguses käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/12/EÜ (7) muudatust?

22.6.   Kuidas on siseriiklikus õiguses käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 (8) muudatust?

22.7.   Kuidas on siseriiklikus õiguses käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ (9) I lisa muudatust?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

(2)  Komisjoni 8. juuni 2010. aasta otsuse 2010/345/EÜ (millega muudetakse otsust 2007/589/EÜ seoses süsinikdioksiidi kogumisest, transpordist ja geoloogilisest säilitamisest tekkiva kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse suuniste lisamisega) (ELT L 155, 22.6.2010, lk 34) kohaselt võetavad meetmed.

(3)  Nõukogu direktiiv 85/337/EMÜ, 27. juuni 1985, teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/80/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/35/EÜ, 21. aprill 2004, keskkonnaalase vastutuse kohta seoses keskkonnakahju ennetamise ja heastamisega (ELT L 143, 30.4.2004, lk 56).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/12/EÜ, 5. aprill 2006, jäätmete kohta (ELT L 114, 27.4.2006, lk 9). Direktiiv 2006/12/EÜ on kehtetuks tunnistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3) alates 12. detsembrist 2010.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006, 14. juuni 2006, jäätmesaadetiste kohta (ELT L 190, 12.7.2006, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/1/EÜ, 15. jaanuar 2008, saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (ELT L 24, 29.1.2008, lk 8).

---

| 11.2.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 37/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 37/25

---

KOMISJONI OTSUS,

10. veebruar 2011,

millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide loetelu ja süsteemi Traces kuuluvate veterinaarasutuste loetelu osas

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 701 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/93/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 20 lõikeid 1 ja 3,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõike 4 teise lõigu teist lauset,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (3) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsuses 2009/821/EÜ, millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES, (4) on sätestatud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ heakskiidetud piirikontrollipunktide loetelu. Nimetatud loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsuses 2009/821/EÜ, millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES, (4) on sätestatud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ heakskiidetud piirikontrollipunktide loetelu. Nimetatud loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas.

| (2) | Taanilt saadud teatiste alusel tuleks Hirtshalsi sadama piirikontrollipunktis asuv kontrollikeskus nr 2 otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud piirikontrollipunktide loetelust välja jätta. Lisaks tuleks kustutada Billundi piirikontrollipunkti kannetest loomsete toodete kategooriad, mida nimetatud piirikontrollipunktis tohib praegu kontrollida. |
| --- | --- |

(2)

Taanilt saadud teatiste alusel tuleks Hirtshalsi sadama piirikontrollipunktis asuv kontrollikeskus nr 2 otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud piirikontrollipunktide loetelust välja jätta. Lisaks tuleks kustutada Billundi piirikontrollipunkti kannetest loomsete toodete kategooriad, mida nimetatud piirikontrollipunktis tohib praegu kontrollida.

| (3) | Komisjoni inspekteerimistalituse – toidu- ja veterinaarameti poolt rahuldavate tulemustega läbi viidud kontrolli järel tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus Taani kannete hulka lisada täiendav piirikontrollipunkt Taanis Kalundborgis. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni inspekteerimistalituse – toidu- ja veterinaarameti poolt rahuldavate tulemustega läbi viidud kontrolli järel tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus Taani kannete hulka lisada täiendav piirikontrollipunkt Taanis Kalundborgis.

| (4) | Saksamaalt saadud teatise alusel tuleks Hamburgi sadama piirikontrollipunktis asuv kontrollikeskus „Frigo Altenwerder” asendada kontrollikeskusega „Altenwerder Kirchtal” ning lisada täiendavad loomsete toodete kategooriad, mida võib nimetatud kontrollikeskuses kontrollida. Uus kontrollikeskus tuleks lisada otsuse 2009/821/EÜ I lisas kõnealuse piirikontrollipunkti kohta sätestatud kannete hulka. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaalt saadud teatise alusel tuleks Hamburgi sadama piirikontrollipunktis asuv kontrollikeskus „Frigo Altenwerder” asendada kontrollikeskusega „Altenwerder Kirchtal” ning lisada täiendavad loomsete toodete kategooriad, mida võib nimetatud kontrollikeskuses kontrollida. Uus kontrollikeskus tuleks lisada otsuse 2009/821/EÜ I lisas kõnealuse piirikontrollipunkti kohta sätestatud kannete hulka.

| (5) | Kreekalt saadud teatise alusel tuleks Neos Kafkassose raudtee-piirikontrollipunkti heakskiit otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelust välja jätta. Lisaks tuleks kustutada Neos Kafkassose piirikontrollipunkti kannetest loomsete toodete kategooriad, mida nimetatud piirikontrollipunktis tohib praegu kontrollida. |
| --- | --- |

(5)

Kreekalt saadud teatise alusel tuleks Neos Kafkassose raudtee-piirikontrollipunkti heakskiit otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelust välja jätta. Lisaks tuleks kustutada Neos Kafkassose piirikontrollipunkti kannetest loomsete toodete kategooriad, mida nimetatud piirikontrollipunktis tohib praegu kontrollida.

| (6) | Hispaania on teatanud, et Barcelona lennujaama piirikontrollipunkti on paigaldatud täiendav kontrollikeskus. Sellest lähtuvalt tuleks Hispaania puhul piirikontrollipunktide loetelu muuta. |
| --- | --- |

(6)

Hispaania on teatanud, et Barcelona lennujaama piirikontrollipunkti on paigaldatud täiendav kontrollikeskus. Sellest lähtuvalt tuleks Hispaania puhul piirikontrollipunktide loetelu muuta.

| (7) | Prantsusmaa on teatanud, et Boulogne’i sadama piirikontrollipunkti heakskiit tuleks selle liikmesriigi piirikontrollipunktide loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(7)

Prantsusmaa on teatanud, et Boulogne’i sadama piirikontrollipunkti heakskiit tuleks selle liikmesriigi piirikontrollipunktide loetelust välja jätta.

| (8) | Läti esitatud teatise alusel ei peaks Riia sadama („Riga port”) piirikontrollipunkti ühe kontrollikeskuse suhtes praegu kehtiv heakskiidu peatamine enam kehtima. Seega tuleks nimetatud piirikontrollipunkti kannet vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Läti esitatud teatise alusel ei peaks Riia sadama („Riga port”) piirikontrollipunkti ühe kontrollikeskuse suhtes praegu kehtiv heakskiidu peatamine enam kehtima. Seega tuleks nimetatud piirikontrollipunkti kannet vastavalt muuta.

| (9) | Ühendkuningriigilt saadud teatise alusel tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas esitatud piirikontrollipunktide kannetest välja jätta teatavad loomset päritolu toodete kategooriad, mida praegu võib kontrollida Belfasti rahvusvahelise lennujaama ja Nottingham East Midlandsi lennujaama piirikontrollipunktides. Lisaks tuleks kõnealuse liikmesriigi kohta nimetatud lisas sätestatud kannete loetelust välja jätta Manstoni lennujaama piirikontrollipunkt. |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriigilt saadud teatise alusel tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas esitatud piirikontrollipunktide kannetest välja jätta teatavad loomset päritolu toodete kategooriad, mida praegu võib kontrollida Belfasti rahvusvahelise lennujaama ja Nottingham East Midlandsi lennujaama piirikontrollipunktides. Lisaks tuleks kõnealuse liikmesriigi kohta nimetatud lisas sätestatud kannete loetelust välja jätta Manstoni lennujaama piirikontrollipunkt.

| (10) | Otsuse 2009/821/EÜ II lisas on sätestatud keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetelu veterinaariaalases elektroonilises süsteemis (Traces). |
| --- | --- |

(10)

Otsuse 2009/821/EÜ II lisas on sätestatud keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetelu veterinaariaalases elektroonilises süsteemis (Traces).

| (11) | Belgialt, Iirimaalt, Itaalialt, Portugalilt ja Saksamaalt saadud teatiste kohaselt tuleks nende liikmesriikide puhul teha teatavad muudatused Traces-süsteemi keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetellu, mis on esitatud otsuse 2009/821/EÜ II lisas. |
| --- | --- |

(11)

Belgialt, Iirimaalt, Itaalialt, Portugalilt ja Saksamaalt saadud teatiste kohaselt tuleks nende liikmesriikide puhul teha teatavad muudatused Traces-süsteemi keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetellu, mis on esitatud otsuse 2009/821/EÜ II lisas.

| (12) | Seega tuleks otsust 2009/821/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seega tuleks otsust 2009/821/EÜ vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/821/EÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. veebruar 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

1

(2)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

2

(3)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

3

(4)  ELT L 296, 12.11.2009, lk 1.

4

---

LISA

Otsuse 2009/821/EÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Taanit käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne Hirtshalsi sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Hirtshals | DK HIR 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Taanit käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne Hirtshalsi sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Hirtshals

DK HIR 1

P

HC-T(FR)(1)(2)”

| ii) | kanne Billundi lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Billund | DK BLL 4 | A | | | U, E, O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

kanne Billundi lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Billund

DK BLL 4

A

U, E, O”

| iii) | lisatakse järgmine kanne uue piirikontrollipunkti kohta Kalundborgi sadamas:










  „Kalundborg | DK KAL 1 | P | | NHC-NT(6)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine kanne uue piirikontrollipunkti kohta Kalundborgi sadamas:

„Kalundborg

DK KAL 1

P

NHC-NT(6)”

| b) | Saksamaad käsitlevas osas asendatakse Hamburgi sadama kanne „Hamburg Hafen” järgmisega:










  „Hamburg Hafen | DE HAM 1 | P | Burchardkai | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Altenwerder Kirchtal | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Reiherdamm | HC, NHC-T(FR), NHC-NT” | |

b)

Saksamaad käsitlevas osas asendatakse Hamburgi sadama kanne „Hamburg Hafen” järgmisega:

„Hamburg Hafen

DE HAM 1

P

Burchardkai

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Altenwerder Kirchtal

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Reiherdamm

HC, NHC-T(FR), NHC-NT”

| c) | Kreekat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Neos Kafkassose raudtee-piiripunkti kanne jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

c)

Kreekat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

Neos Kafkassose raudtee-piiripunkti kanne jäetakse välja;

| ii) | Neos Kafkassose maantee-piiripunkti kanne asendatakse järgmisega:










  „Neos Kafkassos | GR NKF 3 | R | | HC, NHC-NT” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Neos Kafkassose maantee-piiripunkti kanne asendatakse järgmisega:

„Neos Kafkassos

GR NKF 3

R

HC, NHC-NT”

| d) | Hispaaniat käsitlevas osas asendatakse kanne Barcelona lennujaama kohta järgmisega:










  „Barcelona | ES BCN 4 | A | Iberia | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| WFS | HC(2)” | |

d)

Hispaaniat käsitlevas osas asendatakse kanne Barcelona lennujaama kohta järgmisega:

„Barcelona

ES BCN 4

A

Iberia

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

WFS

HC(2)”

| e) | Prantsusmaad käsitlevas osas jäetakse Boulogne’i sadamat käsitlev kanne välja; |
| --- | --- |

e)

Prantsusmaad käsitlevas osas jäetakse Boulogne’i sadamat käsitlev kanne välja;

| f) | Lätit käsitlevas osas asendatakse kanne Riia sadama (Riga port) kohta järgmisega:










  „Riia (Riga port) | LV RIX 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kravu terminãls | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)” | |

f)

Lätit käsitlevas osas asendatakse kanne Riia sadama (Riga port) kohta järgmisega:

„Riia (Riga port)

LV RIX 1a

P

HC(2), NHC(2)

Kravu terminãls

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)”

| g) | Ühendkuningriiki käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Belfasti rahvusvahelise lennujaama piirikontrollipunkti kanne asendatakse järgmisega:










  „Belfast | GB BEL 4 | A | | NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Ühendkuningriiki käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

Belfasti rahvusvahelise lennujaama piirikontrollipunkti kanne asendatakse järgmisega:

„Belfast

GB BEL 4

A

NHC-NT(2), NHC-T(CH)(2)”

| ii) | Manstoni lennujaamas asuva piirikontrollipunkti kanne jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

Manstoni lennujaamas asuva piirikontrollipunkti kanne jäetakse välja;

| iii) | Nottingham East Midlandsi lennujaamas asuva piirikontrollipunkti kanne asendatakse järgmisega:










  „East Midlands | GB EMA 4 | A | | HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Nottingham East Midlandsi lennujaamas asuva piirikontrollipunkti kanne asendatakse järgmisega:

„East Midlands

GB EMA 4

A

HC-T(CH)(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)”

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Belgiat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne piirkondliku asutuse „BE200001 REGIO VLAANDEREN / RÉGION FLAMANDE” kohta asendatakse järgmisega:






  „BE20001 | REGIO VLAANDEREN / RÉGION FLAMANDE” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Belgiat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne piirkondliku asutuse „BE200001 REGIO VLAANDEREN / RÉGION FLAMANDE” kohta asendatakse järgmisega:

„BE20001

REGIO VLAANDEREN / RÉGION FLAMANDE”

| ii) | kanne piirkondliku asutuse „BE200002 REGIO BRUSSEL / RÉGION BRUXELLES” kohta asendatakse järgmisega:






  „BE20002 | REGIO BRUSSEL / RÉGION BRUXELLES” |
| --- | --- | --- |

ii)

kanne piirkondliku asutuse „BE200002 REGIO BRUSSEL / RÉGION BRUXELLES” kohta asendatakse järgmisega:

„BE20002

REGIO BRUSSEL / RÉGION BRUXELLES”

| iii) | kanne piirkondliku asutuse „BE200003 RÉGION WALLONNE / REGIO WALLONIË” kohta asendatakse järgmisega:






  „BE20003 | RÉGION WALLONNE / REGIO WALLONIË” |
| --- | --- | --- |

iii)

kanne piirkondliku asutuse „BE200003 RÉGION WALLONNE / REGIO WALLONIË” kohta asendatakse järgmisega:

„BE20003

RÉGION WALLONNE / REGIO WALLONIË”

| b) | Saksamaad käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne kohaliku asutuse „DE03809 BAD NEUSTADT” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE03809 | RHÖN-GRABFELD” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Saksamaad käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne kohaliku asutuse „DE03809 BAD NEUSTADT” kohta asendatakse järgmisega:

„DE03809

RHÖN-GRABFELD”

| ii) | kanne kohaliku asutuse „DE12509 HÖCHSTADT” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE12509 | ERLANGEN-HÖCHSTADT” |
| --- | --- | --- |

ii)

kanne kohaliku asutuse „DE12509 HÖCHSTADT” kohta asendatakse järgmisega:

„DE12509

ERLANGEN-HÖCHSTADT”

| iii) | kanne kohaliku asutuse „DE18609 HASSFURT” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE18609 | HASSBERGE” |
| --- | --- | --- |

iii)

kanne kohaliku asutuse „DE18609 HASSFURT” kohta asendatakse järgmisega:

„DE18609

HASSBERGE”

| iv) | kanne kohaliku asutuse „DE21809 KARLSTADT” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE21809 | MAIN-SPESSART” |
| --- | --- | --- |

iv)

kanne kohaliku asutuse „DE21809 KARLSTADT” kohta asendatakse järgmisega:

„DE21809

MAIN-SPESSART”

| v) | kanne kohaliku asutuse „DE23609 LANDSBERG A.D. LECH” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE23609 | LANDSBERG AM LECH” |
| --- | --- | --- |

v)

kanne kohaliku asutuse „DE23609 LANDSBERG A.D. LECH” kohta asendatakse järgmisega:

„DE23609

LANDSBERG AM LECH”

| vi) | kanne kohaliku asutuse „DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE24109 | NÜRNBERGER LAND” |
| --- | --- | --- |

vi)

kanne kohaliku asutuse „DE24109 LAUF A.D. PREGNITZ” kohta asendatakse järgmisega:

„DE24109

NÜRNBERGER LAND”

| vii) | kanne kohaliku asutuse „DE29309 NEUBURG A.D. DONAU” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE29309 | NEUBURG-SCHROBENHAUSEN” |
| --- | --- | --- |

vii)

kanne kohaliku asutuse „DE29309 NEUBURG A.D. DONAU” kohta asendatakse järgmisega:

„DE29309

NEUBURG-SCHROBENHAUSEN”

| viii) | kanne kohaliku asutuse „DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE30009 | NEUSTADT A.D. AISCH - BAD WINDSHEIM” |
| --- | --- | --- |

viii)

kanne kohaliku asutuse „DE30009 NEUSTADT A.D. AISCH” kohta asendatakse järgmisega:

„DE30009

NEUSTADT A.D. AISCH - BAD WINDSHEIM”

| ix) | kanne kohaliku asutuse „DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE33809 | ROTTAL/INN” |
| --- | --- | --- |

ix)

kanne kohaliku asutuse „DE33809 PFARRKIRCHEN ROTTAL/INN” kohta asendatakse järgmisega:

„DE33809

ROTTAL/INN”

| x) | kanded kohalike asutuste „DE45209 WEILHEIM I. OB” ja „DE45509 WEISSENBURG” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE45209 | WEILHEIM-SCHONGAU |
| --- | --- | --- |
| DE45509 | WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN” |

x)

kanded kohalike asutuste „DE45209 WEILHEIM I. OB” ja „DE45509 WEISSENBURG” kohta asendatakse järgmisega:

„DE45209

WEILHEIM-SCHONGAU

DE45509

WEISSENBURG-GUNZENHAUSEN”

| xi) | piirkondlikku asutust „DE00009 BAYERN” käsitlevatesse kannetesse lisatakse järgmine kanne kohaliku asutuse kohta:






  „DE23209 | KRONACH” |
| --- | --- | --- |

xi)

piirkondlikku asutust „DE00009 BAYERN” käsitlevatesse kannetesse lisatakse järgmine kanne kohaliku asutuse kohta:

„DE23209

KRONACH”

| xii) | kanne kohaliku asutuse „DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE09515 | DESSAU-ROßLAU, STADT” |
| --- | --- | --- |

xii)

kanne kohaliku asutuse „DE09515 DESSAU-ROSSLAU, STADT” kohta asendatakse järgmisega:

„DE09515

DESSAU-ROßLAU, STADT”

| xiii) | kanne kohaliku asutuse „DE39115 SALZLAND” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE39115 | SALZLANDKREIS” |
| --- | --- | --- |

xiii)

kanne kohaliku asutuse „DE39115 SALZLAND” kohta asendatakse järgmisega:

„DE39115

SALZLANDKREIS”

| c) | Iirimaad käsitlevas osas asendatakse kanne kohaliku asutuse „IE12100 TIPPERARY SOUTH” kohta järgmisega:






  „IE12100 | TIPPERARY” |
| --- | --- | --- |

c)

Iirimaad käsitlevas osas asendatakse kanne kohaliku asutuse „IE12100 TIPPERARY SOUTH” kohta järgmisega:

„IE12100

TIPPERARY”

| d) | Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanded piirkondliku asutuse „IT00018 CALABRIA” ja sellesse piirkondlikku asutusse kuuluvate kohalike asutuste kohta asendatakse järgmistega:
  „IT00018 CALABRIA







  IT00718 | A.S.P. CATANZARO; |
| --- | --- | --- | --- |
| IT00418 | A.S.P. COSENZA; |
| IT00518 | A.S.P. CROTONE; |
| IT01118 | A.S.P. REGGIO CALABRIA; |
| IT00818 | A.S.P. VIBO VALENTIA” |

d)

Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanded piirkondliku asutuse „IT00018 CALABRIA” ja sellesse piirkondlikku asutusse kuuluvate kohalike asutuste kohta asendatakse järgmistega:

„IT00018 CALABRIA

IT00718

A.S.P. CATANZARO;

IT00418

A.S.P. COSENZA;

IT00518

A.S.P. CROTONE;

IT01118

A.S.P. REGGIO CALABRIA;

IT00818

A.S.P. VIBO VALENTIA”

| ii) | järgmised kanded piirkondliku asutuse „IT00003 LOMBARDIA” kohta jäetakse välja:






  „IT01403 | CHIARI” |
| --- | --- | --- |
| „IT00203 | GALLARATE” |
| „IT03403 | LEGNANO” |
| „IT01903 | LENO” |
| „IT04003 | MONTICHIARI” |
| „IT02203 | OSTIGLIA” |
| „IT01703 | SALÒ” |
| „IT01303 | TREVIGLIO” |
| „IT02003 | VIADANA” |

ii)

järgmised kanded piirkondliku asutuse „IT00003 LOMBARDIA” kohta jäetakse välja:

„IT01403

CHIARI”

„IT00203

GALLARATE”

„IT03403

LEGNANO”

„IT01903

LENO”

„IT04003

MONTICHIARI”

„IT02203

OSTIGLIA”

„IT01703

SALÒ”

„IT01303

TREVIGLIO”

„IT02003

VIADANA”

| e) | Portugali käsitlevas osas asendatakse kanne kohaliku asutuse „PT05300 LOURES” kohta järgmisega:






  „PT05300 | LISBOA” |
| --- | --- | --- |

e)

Portugali käsitlevas osas asendatakse kanne kohaliku asutuse „PT05300 LOURES” kohta järgmisega:

„PT05300

LISBOA”

---