# Uradni list L 62/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.062.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 62 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 549. marec 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.062.slv

Uradni list

Evropske unije

L 62

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 549. marec 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 228/2011 z dne 7. marca 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z metodo za preskušanje oprijema pnevmatik razreda C1 na mokri podlagi (
  1
  ) | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 229/2011 z dne 8. marca 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 17 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2011/32/EU z dne 8. marca 2011 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve isoksabena kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe Komisije 2008/934/ES (
  1
  ) | 19 |
| | * | Direktiva Komisije 2011/33/EU z dne 8. marca 2011 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve 1-dekanola kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe Komisije 2008/941/ES (
  1
  ) | 23 |
| | * | Direktiva Komisije 2011/34/EU z dne 8. marca 2011 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve flurokloridona kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe Komisije 2008/934/ES (
  1
  ) | 27 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/150/EU |
| | * | Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2011 o zaključku poslovnih knjig Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2008 | 31 |
| | | 2011/151/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 3. marca 2011 o spremembi Odločbe 2008/457/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe Sveta 2007/435/ES o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1289) | 32 |
| | | 2011/152/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 3. marca 2011 o spremembi Odločbe 2008/22/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1290) | 46 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 228/2011 z dne 7. marca 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z metodo za preskušanje oprijema pnevmatik razreda C1 na mokri podlagi (
  1
  )

1

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 229/2011 z dne 8. marca 2011 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

17

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2011/32/EU z dne 8. marca 2011 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve isoksabena kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe Komisije 2008/934/ES (
  1
  )

1

19

*

Direktiva Komisije 2011/33/EU z dne 8. marca 2011 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve 1-dekanola kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe Komisije 2008/941/ES (
  1
  )

1

23

*

Direktiva Komisije 2011/34/EU z dne 8. marca 2011 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve flurokloridona kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe Komisije 2008/934/ES (
  1
  )

1

27

SKLEPI

2011/150/EU

*

Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2011 o zaključku poslovnih knjig Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2008

31

2011/151/EU

*

Sklep Komisije z dne 3. marca 2011 o spremembi Odločbe 2008/457/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe Sveta 2007/435/ES o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1289)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1289)

32

2011/152/EU

*

Sklep Komisije z dne 3. marca 2011 o spremembi Odločbe 2008/22/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1290)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1290)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 9.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 228/2011

z dne 7. marca 2011

o spremembi Uredbe (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z metodo za preskušanje oprijema pnevmatik razreda C1 na mokri podlagi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (1) in zlasti člena 11(c) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z delom B Priloge I k Uredbi (ES) št. 1222/2009 se indeks oprijema pnevmatik razreda C1 na mokri podlagi določi skladno z določbami Pravilnika UNECE št. 117 in njegovih naknadnih sprememb. Vendar so predstavniki industrije na podlagi Priloge 5 k Pravilniku UNECE št. 117 razvili izboljšano preskusno metodo za oprijem na mokri podlagi, ki bistveno poveča točnost rezultatov preskušanja. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z delom B Priloge I k Uredbi (ES) št. 1222/2009 se indeks oprijema pnevmatik razreda C1 na mokri podlagi določi skladno z določbami Pravilnika UNECE št. 117 in njegovih naknadnih sprememb. Vendar so predstavniki industrije na podlagi Priloge 5 k Pravilniku UNECE št. 117 razvili izboljšano preskusno metodo za oprijem na mokri podlagi, ki bistveno poveča točnost rezultatov preskušanja.

| (2) | Točnost rezultatov preskušanja je ključni dejavnik pri določanju razredov pnevmatik glede na oprijem na mokri podlagi. Zagotavlja pošteno primerjavo pnevmatik različnih dobaviteljev. Poleg tega se z natančnim preskušanjem prepreči razvrstitev pnevmatike v več kot en razred in zmanjša tveganje, da bodo organi za nadzor trga dobili drugačne rezultate preskušanja, kot so jih navedli dobavitelji, zgolj zaradi nezanesljivosti preskusne metode. |
| --- | --- |

(2)

Točnost rezultatov preskušanja je ključni dejavnik pri določanju razredov pnevmatik glede na oprijem na mokri podlagi. Zagotavlja pošteno primerjavo pnevmatik različnih dobaviteljev. Poleg tega se z natančnim preskušanjem prepreči razvrstitev pnevmatike v več kot en razred in zmanjša tveganje, da bodo organi za nadzor trga dobili drugačne rezultate preskušanja, kot so jih navedli dobavitelji, zgolj zaradi nezanesljivosti preskusne metode.

| (3) | Zaradi izboljšanja točnosti rezultatov preskušanja pnevmatik je torej treba posodobiti preskusno metodo za oprijem na mokri podlagi. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi izboljšanja točnosti rezultatov preskušanja pnevmatik je torej treba posodobiti preskusno metodo za oprijem na mokri podlagi.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1222/2009 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1222/2009 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1222/2009 – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1222/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Uredbe (ES) št. 1222/2009

Uredba (ES) št. 1222/2009 se spremeni:

| 1. | V delu B Priloge I se prvi stavek spremeni z naslednjim:
  „Razred pnevmatik C1 glede na oprijem na mokri podlagi je treba določiti na podlagi indeksa oprijema na mokri podlagi (G) v skladu z lestvico od ,A‘ do ,G‘, ki je določena v spodnji preglednici, in izmeriti v skladu s Prilogo V.“ |
| --- | --- |

1.

V delu B Priloge I se prvi stavek spremeni z naslednjim:

„Razred pnevmatik C1 glede na oprijem na mokri podlagi je treba določiti na podlagi indeksa oprijema na mokri podlagi (G) v skladu z lestvico od ,A‘ do ,G‘, ki je določena v spodnji preglednici, in izmeriti v skladu s Prilogo V.“

| 2. | Besedilo iz priloge k tej Uredbi se doda kot Priloga V. |
| --- | --- |

2.

Besedilo iz priloge k tej Uredbi se doda kot Priloga V.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 7. marca 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 342, 22.12.2009, str. 46.

1

---

PRILOGA

PRILOGA V

Preskusna metoda za merjenje indeksa oprijema na mokri podlagi (G) pri pnevmatikah C1

1.   OBVEZNI STANDARDI

Uporabljajo se naslednji dokumenti.

| 1. | ASTM E 303-93 (ponovno odobreno v letu 2008), Standardna preskusna metoda za merjenje površinskih tornih lastnosti z uporabo preskusne naprave z nihalom; |
| --- | --- |

1.

ASTM E 303-93 (ponovno odobreno v letu 2008), Standardna preskusna metoda za merjenje površinskih tornih lastnosti z uporabo preskusne naprave z nihalom;

| 2. | ASTM E 501-08, Standardna specifikacija pnevmatike s standardnim profilom za preskušanje odpornosti vozne površine proti drsenju; |
| --- | --- |

2.

ASTM E 501-08, Standardna specifikacija pnevmatike s standardnim profilom za preskušanje odpornosti vozne površine proti drsenju;

| 3. | ASTM E 965-96 (ponovno odobreno v letu 2006), Standardna preskusna metoda za merjenje globine makrostrukture vozne površine z volumetrično tehniko; |
| --- | --- |

3.

ASTM E 965-96 (ponovno odobreno v letu 2006), Standardna preskusna metoda za merjenje globine makrostrukture vozne površine z volumetrično tehniko;

| 4. | ASTM E 1136-93 (ponovno odobreno v letu 2003), Standardna specifikacija za radialno standardno referenčno preskusno pnevmatiko (SRTT14′′); |
| --- | --- |

4.

ASTM E 1136-93 (ponovno odobreno v letu 2003), Standardna specifikacija za radialno standardno referenčno preskusno pnevmatiko (SRTT14′′);

| 5. | ASTM F 2493-08, Standardna specifikacija za radialno standardno referenčno preskusno pnevmatiko (SRTT16′′). |
| --- | --- |

5.

ASTM F 2493-08, Standardna specifikacija za radialno standardno referenčno preskusno pnevmatiko (SRTT16′′).

2.   OPREDELITVE POJMOV

Za namene preskušanja oprijema pnevmatik C1 na mokri podlagi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | ‚potek preskusa‘ pomeni en prehod obremenjene pnevmatike prek dane površine preskusne steze; |
| --- | --- |

1.

‚potek preskusa‘ pomeni en prehod obremenjene pnevmatike prek dane površine preskusne steze;

| 2. | ‚preskusna(-e) pnevmatika(-e)‘ pomeni preskušano pnevmatiko, referenčno pnevmatiko ali kontrolno pnevmatiko ali komplet pnevmatik, ki se uporablja v poteku preskusa; |
| --- | --- |

2.

‚preskusna(-e) pnevmatika(-e)‘ pomeni preskušano pnevmatiko, referenčno pnevmatiko ali kontrolno pnevmatiko ali komplet pnevmatik, ki se uporablja v poteku preskusa;

| 3. | ‚preskušana(-e) pnevmatika(-e) (T)‘ pomeni pnevmatiko ali komplet pnevmatik, ki se preskuša za izračun indeksa oprijema na mokri podlagi; |
| --- | --- |

3.

‚preskušana(-e) pnevmatika(-e) (T)‘ pomeni pnevmatiko ali komplet pnevmatik, ki se preskuša za izračun indeksa oprijema na mokri podlagi;

| 4. | ‚referenčna(-e) pnevmatika(-e) (R)‘ pomeni pnevmatiko ali komplet pnevmatik, ki ima lastnosti, navedene v ASTM F 2493-08, in šteje kot standardna referenčna preskusna pnevmatika 16′′ (SRTT16′′); |
| --- | --- |

4.

‚referenčna(-e) pnevmatika(-e) (R)‘ pomeni pnevmatiko ali komplet pnevmatik, ki ima lastnosti, navedene v ASTM F 2493-08, in šteje kot standardna referenčna preskusna pnevmatika 16′′ (SRTT16′′);

| 5. | ‚kontrolna(-e) pnevmatika(-e) (C)‘ pomeni vmesno pnevmatiko ali komplet vmesnih pnevmatik, ki se uporablja, kadar preskušane in referenčne pnevmatike ni mogoče neposredno primerjati na istem vozilu; |
| --- | --- |

5.

‚kontrolna(-e) pnevmatika(-e) (C)‘ pomeni vmesno pnevmatiko ali komplet vmesnih pnevmatik, ki se uporablja, kadar preskušane in referenčne pnevmatike ni mogoče neposredno primerjati na istem vozilu;

| 6. | ‚zavorna sila pnevmatike‘ pomeni vzdolžno silo, izraženo v njutnih (N), ki je posledica delovanja zavornega navora; |
| --- | --- |

6.

‚zavorna sila pnevmatike‘ pomeni vzdolžno silo, izraženo v njutnih (N), ki je posledica delovanja zavornega navora;

| 7. | ‚koeficient zavorne sile pnevmatike (BFC – braking force coefficient)‘ pomeni razmerje med zavorno silo in navpično obremenitvijo; |
| --- | --- |

7.

‚koeficient zavorne sile pnevmatike (BFC – braking force coefficient)‘ pomeni razmerje med zavorno silo in navpično obremenitvijo;

| 8. | ‚največji koeficient zavorne sile pnevmatike‘ pomeni največjo vrednost koeficienta zavorne sile pnevmatike, ki, ob postopnem naraščanju zavornega navora, nastopi pred blokado kolesa; |
| --- | --- |

8.

‚največji koeficient zavorne sile pnevmatike‘ pomeni največjo vrednost koeficienta zavorne sile pnevmatike, ki, ob postopnem naraščanju zavornega navora, nastopi pred blokado kolesa;

| 9. | ‚blokada kolesa‘ pomeni stanje kolesa, ko je njegova vrtilna hitrost okoli osi vrtenja enaka nič in je njegovo vrtenje preprečeno ob delovanju kolesnega navora; |
| --- | --- |

9.

‚blokada kolesa‘ pomeni stanje kolesa, ko je njegova vrtilna hitrost okoli osi vrtenja enaka nič in je njegovo vrtenje preprečeno ob delovanju kolesnega navora;

| 10. | ‚navpična obremenitev‘ pomeni obremenitev s silo v njutnih, ki deluje na pnevmatiko pravokotno glede na površino cestišča; |
| --- | --- |

10.

‚navpična obremenitev‘ pomeni obremenitev s silo v njutnih, ki deluje na pnevmatiko pravokotno glede na površino cestišča;

| 11. | ‚vozilo za preskušanje pnevmatik‘ pomeni posebno namensko vozilo, ki je opremljeno z instrumenti za merjenje navpičnih in vzdolžnih sil na eni preskusni pnevmatiki med zaviranjem. |
| --- | --- |

11.

‚vozilo za preskušanje pnevmatik‘ pomeni posebno namensko vozilo, ki je opremljeno z instrumenti za merjenje navpičnih in vzdolžnih sil na eni preskusni pnevmatiki med zaviranjem.

3.   SPLOŠNI PRESKUSNI POGOJI

3.1   Značilnosti steze

Preskusna steza ima naslednje značilnosti:

| 1. | Površina ima gosto asfaltno površino z enakomernim naklonom, ki ne presega 2 %, in pri preskusu z ravno letvijo dolžine 3 m ne odstopa za več kot 6 mm. |
| --- | --- |

1.

Površina ima gosto asfaltno površino z enakomernim naklonom, ki ne presega 2 %, in pri preskusu z ravno letvijo dolžine 3 m ne odstopa za več kot 6 mm.

| 2. | Tlak na površini je enotne starosti, sestave in obrabljenosti. Na preskusni površini ne sme biti nevezanega materiala in tujih oblog. |
| --- | --- |

2.

Tlak na površini je enotne starosti, sestave in obrabljenosti. Na preskusni površini ne sme biti nevezanega materiala in tujih oblog.

| 3. | Največji premer zrn peska znaša od 10 mm (z dovoljenimi odstopanji od 8 mm do 13 mm). |
| --- | --- |

3.

Največji premer zrn peska znaša od 10 mm (z dovoljenimi odstopanji od 8 mm do 13 mm).

| 4. | Globina teksture, izmerjena po metodi zapolnitve s peskom, je 0,7 ± 0,3 mm. Izmeri se v skladu z ASTM E 965-96 (ponovno odobreno v letu 2006). |
| --- | --- |

4.

Globina teksture, izmerjena po metodi zapolnitve s peskom, je 0,7 ± 0,3 mm. Izmeri se v skladu z ASTM E 965-96 (ponovno odobreno v letu 2006).

| 5. | Torne lastnosti mokre površine se izmerijo po metodi (a) ali (b) iz oddelka 3.2. |
| --- | --- |

5.

Torne lastnosti mokre površine se izmerijo po metodi (a) ali (b) iz oddelka 3.2.

3.2   Metode za merjenje tornih lastnosti mokre površine

(a)   Metoda britanskega nihajnega števila (BPN – British Pendulum Number)

Metoda britanskega nihajnega števila je opredeljena v standardu ASTM E 303-93 (ponovno odobreno v letu 2008).

Sestava in fizikalne lastnosti gumijaste podlage so skladne z določili standarda ASTM E 501-08.

Povprečno britansko nihajno število (BPN) je med 42 in 60 po temperaturnem popravku, ki je opisan v nadaljevanju.

BPN se korigira s temperaturo namočene vozne površine. Uporabi se naslednja formula, razen če je proizvajalec britanskega nihala navedel priporočila za temperaturni popravek:

BPN = BPN (izmerjena vrednost) + temperaturni popravek

temperaturni popravek = – 0,0018 t
  2 + 0,34 t – 6,1

kjer je t temperatura namočene vozne površine v stopinjah Celzija.

Učinki obrabe drsne ploščice: ploščico je treba zaradi maksimalne obrabe odstraniti, ko doseže obraba na stičnem robu drsnika 3,2 mm v ravnini drsnika ali 1,6 mm navpično nanjo v skladu z oddelkom 5.2.2 in sliko 3 iz standarda ASTM E 303-93 (ponovno odobreno v letu 2008).

Zaradi preverjanja doslednosti BPN za površino steze pri meritvah oprijema na mokri podlagi na osebnem avtomobilu, opremljenem z instrumenti, se vrednosti BPN za preskusno stezo ne smejo spreminjati vzdolž celotne zavorne razdalje, s čimer se zmanjša raztros preskusnih rezultatov. Torne lastnosti namočene površine se izmerijo po petkrat v vsaki točki meritev BPN na vsakih 10 metrov, pri čemer koeficient variacije povprečnega BPN ne presega 10 %.

(b)   Metoda standardne referenčne preskusne pnevmatike (SRTT14′′) po standardu ASTM E 1136

Z odstopanjem od točke 4 oddelka 2 se pri tej metodi uporablja referenčna pnevmatika z lastnostmi, navedenimi v standardu ASTM E 1136-93 (ponovno odobreno v letu 2003), in oznako SRTT14′′ (1).

Povprečni največji koeficient zavorne sile (μ
  maks,povpr) za SRTT14′′ znaša 0,7 ± 0,1 pri 65 km/h.

Povprečni največji koeficient zavorne sile (μ
  maks,povpr) za SRTT14′′ se korigira s temperaturo namočene vozne površine:

| | največji koeficient zavorne sile (μ
  maks,povpr) = največji koeficient zavorne sile (izmerjen) + temperaturni popravek |
| --- | --- |

največji koeficient zavorne sile (μ
  maks,povpr) = največji koeficient zavorne sile (izmerjen) + temperaturni popravek

| | temperaturni popravek = 0,0035 × (t - 20) |
| --- | --- |

temperaturni popravek = 0,0035 × (t - 20)

kjer je t temperatura namočene vozne površine v stopinjah Celzija.

3.3   Atmosferske razmere

Veter ne sme vplivati na namočenost površine (dovoljena je zaščita pred vetrom).

Temperatura namočene površine in temperatura okolice sta pri zimskih pnevmatikah med 2 °C in 20 °C, pri normalnih pnevmatikah pa med 5 °C in 35 °C.

Temperatura namočene površine med preskusom ne odstopa za več kot 10 °C.

Temperatura okolice mora ostati podobna temperaturi namočene površine; razlika med njima mora biti manjša od 10 °C.

4.   PRESKUSNE METODE ZA MERJENJE OPRIJEMA NA MOKRI PODLAGI

Za izračun indeksa oprijema na mokri podlagi (G) za preskušano pnevmatiko se zavorni učinek oprijema preskušane pnevmatike na mokri podlagi primerja z zavornim učinkom oprijema referenčne pnevmatike na mokri podlagi pri vozilu, ki se premika naravnost po mokri tlakovani površini. Izmeri se po eni izmed naslednjih metod:

| — | metoda z vozilom, ki obsega preskušanje kompleta pnevmatik, nameščenih na osebno vozilo, opremljeno z merilnimi instrumenti, |
| --- | --- |

—

metoda z vozilom, ki obsega preskušanje kompleta pnevmatik, nameščenih na osebno vozilo, opremljeno z merilnimi instrumenti,

| — | preskusna metoda z uporabo prikolice, ki jo vleče vozilo ali vozilo za preskušanje pnevmatik, opremljeno s preskusno(-imi) pnevmatiko(-ami). |
| --- | --- |

—

preskusna metoda z uporabo prikolice, ki jo vleče vozilo ali vozilo za preskušanje pnevmatik, opremljeno s preskusno(-imi) pnevmatiko(-ami).

4.1   Preskusna metoda z uporabo osebnega vozila, opremljenega z merilnimi instrumenti

4.1.1   Načelo

Preskusna metoda obsega postopek za merjenje pojemka med zaviranjem s pnevmatikami C1, pri uporabi osebnega vozila, opremljenega z merilnimi instrumenti in protiblokirnim zavornim sistemom (ABS), kjer ‚osebno vozilo, opremljeno z merilnimi instrumenti‘, pomeni osebno vozilo, ki je opremljeno z merilno opremo, navedeno v oddelku 4.1.2.2 za potrebe te preskusne metode. Pri določeni začetni hitrosti se zavore na štirih kolesih hkrati aktivirajo dovolj močno, da se sproži ABS. Izračuna se povprečni pojemek med dvema predhodno določenima hitrostma.

4.1.2   Oprema

4.1.2.1   Vozilo

Na osebnem vozilu so dopustne spremembe, ki omogočajo:

| — | povečanje števila različnih velikosti pnevmatik, ki jih je mogoče namestiti na vozilo, |
| --- | --- |

—

povečanje števila različnih velikosti pnevmatik, ki jih je mogoče namestiti na vozilo,

| — | namestitev samodejnega aktiviranja zavorne naprave. |
| --- | --- |

—

namestitev samodejnega aktiviranja zavorne naprave.

Vse druge spremembe zavornega sistema so prepovedane.

4.1.2.2   Merilna oprema

Vozilo se opremi s tipalom, primernim za merjenje hitrosti na mokri podlagi in razdalje, prevožene med dvema hitrostma.

Za merjenje hitrosti vozila se uporablja peto kolo ali brezkontaktni sistem za merjenje hitrosti.

4.1.3   Priprava preskusne steze in stanje namočenosti

Površina preskusne steze se namoči vsaj pol ure pred preskušanjem, da se temperatura površine izenači s temperaturo vode. Zunanje močenje poteka med preskušanjem neprekinjeno. Na celotnem preskusnem območju znaša globina vode 1,0 ± 0,5 mm, merjeno z najvišjega dela tlaka.

Tedaj se preskusna steza pripravi z izvedbo vsaj desetih potekov preskusa s pnevmatikami, ki niso vključene v program preskušanja, pri 90 km/h.

4.1.4   Pnevmatike in platišča

4.1.4.1   Priprava in utekanje pnevmatik

Preskusne pnevmatike se uravnotežijo, tako da se odstranijo vse izbokline na tekalni površini, ki so nastale zaradi odzračevalnih kanalov kalupa ali izlivov na stikih kalupov.

Preskusne pnevmatike se namestijo na preskusno platišče, ki ga je predpisal proizvajalec pnevmatike.

Pravilno naleganje roba se doseže z uporabo primernega maziva. Pretirani rabi maziva se je treba izogibati, da ne bi pnevmatika drsela po platišču.

Preskusne pnevmatike, nameščene na platišča, se hranijo na primernem kraju vsaj dve uri, tako da imajo pred preskušanjem vse enako temperaturo okolice. Zaščitene morajo biti pred soncem, da se ne bi zaradi sončnega sevanja preveč segrele.

Utekanje pnevmatik se izvede z dvema potekoma zaviranja.

4.1.4.2   Obremenitev pnevmatik

Statična obremenitev vsake pnevmatike na premi znaša med 60 % in 90 % nosilnosti preskušane pnevmatike. Obremenitev pnevmatik na isti premi se ne sme razlikovati za več kot 10 %.

4.1.4.3   Tlak v pnevmatikah

Tlak v pnevmatikah na prednji in zadnji premi je 220 kPa (za standardne pnevmatike in pnevmatike s povečano nosilnostjo). Neposredno pred preskušanjem je treba tlak v pnevmatikah preveriti pri temperaturi okolice in ga po potrebi prilagoditi.

4.1.5   Postopek

4.1.5.1   Potek preskusa

Za vsak potek preskusa velja naslednji preskuševalni postopek:

| 1. | Osebno vozilo vozi naravnost do hitrosti 85 ± 2 km/h. |
| --- | --- |

1.

Osebno vozilo vozi naravnost do hitrosti 85 ± 2 km/h.

| 2. | Ko osebno vozilo doseže hitrost 85 ± 2 km/h, se zavore vedno aktivirajo na istem kraju na preskusni stezi, ki je opredeljen kot ‚začetna točka zaviranja‘, s toleranco 5 m v vzdolžni smeri in 0,5 m v prečni smeri. |
| --- | --- |

2.

Ko osebno vozilo doseže hitrost 85 ± 2 km/h, se zavore vedno aktivirajo na istem kraju na preskusni stezi, ki je opredeljen kot ‚začetna točka zaviranja‘, s toleranco 5 m v vzdolžni smeri in 0,5 m v prečni smeri.

| 3. | Zavore se aktivirajo samodejno ali ročno.






  (i) | Samodejno aktiviranje zavor se izvede z zaznavnim sistemom, ki je sestavljen iz dveh delov. En del je povezan s preskusno stezo, drugi pa je na osebnem vozilu. |
| --- | --- | --- |

3.

Zavore se aktivirajo samodejno ali ročno.

(i)

Samodejno aktiviranje zavor se izvede z zaznavnim sistemom, ki je sestavljen iz dveh delov. En del je povezan s preskusno stezo, drugi pa je na osebnem vozilu.

| (ii) | Ročno aktiviranje zavor je odvisno od vrste menjalnika. V obeh primerih je potreben pritisk na pedal s silo najmanj 600 N.
  Pri ročnem menjalniku voznik spusti sklopko in močno pritisne na zavorni pedal, ki ga drži toliko časa, kolikor je potrebno za izvedbo meritve.
  Pri samodejnem menjalniku voznik preklopi v nevtralni položaj, nato pa močno pritisne na zavorni pedal, ki ga drži toliko časa, kolikor je potrebno za izvedbo meritve. |
| --- | --- |

(ii)

Ročno aktiviranje zavor je odvisno od vrste menjalnika. V obeh primerih je potreben pritisk na pedal s silo najmanj 600 N.

Pri ročnem menjalniku voznik spusti sklopko in močno pritisne na zavorni pedal, ki ga drži toliko časa, kolikor je potrebno za izvedbo meritve.

Pri samodejnem menjalniku voznik preklopi v nevtralni položaj, nato pa močno pritisne na zavorni pedal, ki ga drži toliko časa, kolikor je potrebno za izvedbo meritve.

| 4. | Izračuna se povprečni pojemek med 80 km/h in 20 km/h. |
| --- | --- |

4.

Izračuna se povprečni pojemek med 80 km/h in 20 km/h.

Če med izvajanjem poteka preskusa ni izpolnjena katera izmed zgornjih tehničnih zahtev (vključno s toleranco hitrosti, vzdolžno in prečno toleranco za začetno točko zaviranja ter zavornim časom), se meritev izloči in se opravi nov potek preskusa.

4.1.5.2   Preskusni ciklus

Pri merjenju indeksa oprijema na mokri podlagi za komplet preskušanih pnevmatik (T) se, skladno z naslednjim postopkom, opravi več potekov preskusa. Vsak potek preskusa mora biti opravljen v isti smeri, v enem preskusnem ciklu pa se lahko opravijo meritve z največ tremi kompleti preskušanih pnevmatik:

| 1. | Najprej se na osebno vozilo, opremljeno z merilnimi instrumenti, namesti komplet referenčnih pnevmatik. |
| --- | --- |

1.

Najprej se na osebno vozilo, opremljeno z merilnimi instrumenti, namesti komplet referenčnih pnevmatik.

| 2. | Po izvedbi najmanj treh veljavnih meritev, skladnih z oddelkom 4.1.5.1, se komplet referenčnih pnevmatik nadomesti s kompletom preskušanih pnevmatik. |
| --- | --- |

2.

Po izvedbi najmanj treh veljavnih meritev, skladnih z oddelkom 4.1.5.1, se komplet referenčnih pnevmatik nadomesti s kompletom preskušanih pnevmatik.

| 3. | Po izvedbi šestih veljavnih meritev preskušanih pnevmatik se lahko opravijo meritve dveh dodatnih kompletov preskušanih pnevmatik. |
| --- | --- |

3.

Po izvedbi šestih veljavnih meritev preskušanih pnevmatik se lahko opravijo meritve dveh dodatnih kompletov preskušanih pnevmatik.

| 4. | Preskusni ciklus se zaključi s tremi dodatnimi veljavnimi meritvami istega kompleta referenčnih pnevmatik kot na začetku preskusnega cikla. |
| --- | --- |

4.

Preskusni ciklus se zaključi s tremi dodatnimi veljavnimi meritvami istega kompleta referenčnih pnevmatik kot na začetku preskusnega cikla.

PRIMERI:

| — | Vrstni red potekov za preskusni ciklus s tremi kompleti preskušanih pnevmatik (T1 do T3) in kompletom referenčnih pnevmatik (R) je:
  R-T1-T2-T3-R |
| --- | --- |

—

Vrstni red potekov za preskusni ciklus s tremi kompleti preskušanih pnevmatik (T1 do T3) in kompletom referenčnih pnevmatik (R) je:

R-T1-T2-T3-R

| — | Vrstni red potekov za preskusni ciklus s petimi kompleti preskušanih pnevmatik (T1 do T5) in kompletom referenčnih pnevmatik (R) je:
  R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R |
| --- | --- |

—

Vrstni red potekov za preskusni ciklus s petimi kompleti preskušanih pnevmatik (T1 do T5) in kompletom referenčnih pnevmatik (R) je:

R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R

4.1.6   Obdelava rezultatov meritev

4.1.6.1   Izračun povprečnega pojemka (AD)

Povprečni pojemek (AD) v m.s–2 se izračuna za vsak veljavni potek preskusa po naslednji formuli:

Formula

kjer je:

| | Sf
  : končna hitrost v m.s–1; Sf
  = 20 km/h = 5,556 m.s–1; |
| --- | --- |

Sf
  : končna hitrost v m.s–1; Sf
  = 20 km/h = 5,556 m.s–1;

| | Si
  : začetna hitrost v m.s–1; Si
  = 80 km/h = 22,222 m.s–1; |
| --- | --- |

Si
  : začetna hitrost v m.s–1; Si
  = 80 km/h = 22,222 m.s–1;

| | d je razdalja v m, prevožena med Si
  in Sf
  . |
| --- | --- |

d je razdalja v m, prevožena med Si
  in Sf
  .

4.1.6.2   Potrjevanje rezultatov

Koeficient variacije za AD se izračuna takole:

(standardna deviacija / povprečje) × 100

Za referenčne pnevmatike (R): če je koeficient variacije za AD za kateri koli dve zaporedni skupini treh potekov preskusa s kompletom referenčnih pnevmatik večji od 3 %, se vsi podatki izločijo, preskus pa se ponovi z vsemi preskusnimi pnevmatikami (preskušanimi in referenčnimi pnevmatikami).

Za preskušane pnevmatike (T): koeficienti variacije za AD se izračunajo za vsak komplet preskušanih pnevmatik. Če je en koeficient variacije višji od 3 %, se podatki izločijo, preskus s tem kompletom preskušanih pnevmatik pa se ponovi.

4.1.6.3   Izračun prilagojenega povprečnega pojemka (Ra)

Povprečni pojemek (AD) kompleta referenčnih pnevmatik, ki se uporabi v izračunu njegovega koeficienta zavorne sile, se prilagodi glede na položaj posameznega kompleta preskušanih pnevmatik v danem preskusnem ciklu.

Ta prilagojeni AD referenčne pnevmatike (Ra) se izračuna v m.s–2 v skladu s preglednico 1, kjer je R1
  povprečje vrednosti AD v prvem preskusu kompleta referenčnih pnevmatik (R), R2
  pa povprečje vrednosti AD v drugem preskusu istega kompleta referenčnih pnevmatik (R).

Preglednica 1

| Število kompletov preskušanih pnevmatik v enem preskusnem ciklu | Komplet preskušanih pnevmatik | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1
  (R1
  -T1-R2
  ) | T1 | Ra = 1/2 (R1
  - R2
  ) |
| 2
  (R1
  -T1-T2-R2
  ) | T1 | Ra = 2/3 R1
  - 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1
  - 2/3 R2 |
| 3
  (R1
  -T1-T2-T3-R2
  ) | T1 | Ra = 3/4 R1
  - 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R
  1 + R2
  ) |
| T3 | Ra = 1/4 R1
  - 3/4 R2 |

Število kompletov preskušanih pnevmatik v enem preskusnem ciklu

Komplet preskušanih pnevmatik

Ra

1

(R1
  -T1-R2
  )

T1

Ra = 1/2 (R1
  - R2
  )

2

(R1
  -T1-T2-R2
  )

T1

Ra = 2/3 R1
  - 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1
  - 2/3 R2

3

(R1
  -T1-T2-T3-R2
  )

T1

Ra = 3/4 R1
  - 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R
  1 + R2
  )

T3

Ra = 1/4 R1
  - 3/4 R2

4.1.6.4   Izračun koeficienta zavorne sile (BFC)

Koeficient zavorne sile (BFC) se izračuna za zaviranje na dveh premah v skladu s preglednico 2, kjer je Ta (a = 1, 2 ali 3) povprečje vrednosti AD za vsak komplet preskušanih pnevmatik (T), ki je vključen v preskusni ciklus.

Preglednica 2

| Preskusna pnevmatika | Koeficient zavorne sile |
| --- | --- |
| Referenčna pnevmatika | BFC(R) = |Ra/g| |
| Preskušana pnevmatika | BFC(T) = |Ta/g| |
| g je težnostni pospešek, g= 9,81 m.s– 2 |

Preskusna pnevmatika

Koeficient zavorne sile

Referenčna pnevmatika

BFC(R) = |Ra/g|

Preskušana pnevmatika

BFC(T) = |Ta/g|

g je težnostni pospešek, g= 9,81 m.s– 2

4.1.6.5   Izračun indeksa oprijema na mokri podlagi za preskušano pnevmatiko

Indeks oprijema na mokri podlagi za preskušano pnevmatiko (G(T)) se izračuna po naslednji formuli:

Formula

kjer je:

| — | t izmerjena temperatura mokre površine v stopinjah Celzija med preskusom preskušane pnevmatike (T); |
| --- | --- |

—

t izmerjena temperatura mokre površine v stopinjah Celzija med preskusom preskušane pnevmatike (T);

| — | t0
  referenčno stanje temperature mokre površine, t0
  = 20 °C za normalne pnevmatike in t0 = 10 °C za zimske pnevmatike; |
| --- | --- |

—

t0
  referenčno stanje temperature mokre površine, t0
  = 20 °C za normalne pnevmatike in t0 = 10 °C za zimske pnevmatike;

| — | BFC(R0) koeficient zavorne sile za referenčno pnevmatiko v referenčnih pogojih, BFC(R0) = 0,68; |
| --- | --- |

—

BFC(R0) koeficient zavorne sile za referenčno pnevmatiko v referenčnih pogojih, BFC(R0) = 0,68;

| — | a = – 0,4232 in b = – 8,297 za normalne pnevmatike, a = 0,7721 in b = 31,18 za zimske pnevmatike. |
| --- | --- |

—

a = – 0,4232 in b = – 8,297 za normalne pnevmatike, a = 0,7721 in b = 31,18 za zimske pnevmatike.

4.1.7   Primerjava oprijema na mokri podlagi med preskušano pnevmatiko in referenčno pnevmatiko s kontrolno pnevmatiko

4.1.7.1   Splošno

Kadar je velikost preskušane pnevmatike bistveno drugačna od velikosti referenčne pnevmatike, se lahko zgodi, da ju ni mogoče neposredno primerjati na istem osebnem vozilu, opremljenem z merilnimi instrumenti. Pri tej preskusni metodi se uporabi vmesna pnevmatika (v nadaljevanju: kontrolna pnevmatika), v skladu z opredelitvijo v točki 5 oddelka 2.

4.1.7.2   Načelo pristopa

V načelu gre za uporabo kompleta kontrolnih pnevmatik in dveh različnih osebnih vozil, opremljenih z merilnimi instrumenti, pri izvedbi preskusnega cikla za primerjavo kompleta preskušanih pnevmatik s kompletom referenčnih pnevmatik.

Eno osebno vozilo se najprej opremi s kompletom referenčnih pnevmatik, nato pa s kompletom kontrolnih pnevmatik, drugo pa najprej s kompletom kontrolnih pnevmatik, nato pa s kompletom preskušanih pnevmatik.

Uporabljajo se tehnične zahteve iz oddelkov 4.1.2 do 4.1.4.

Prvi preskusni ciklus predstavlja primerjavo med kompletom kontrolnih pnevmatik in kompletom referenčnih pnevmatik.

Drugi preskusni ciklus predstavlja primerjavo med kompletom preskušanih pnevmatik in kompletom kontrolnih pnevmatik. Izvede se na isti preskusni stezi in na isti dan kot prvi preskusni ciklus. Temperatura namočene površine je v območju ± 5 °C od temperature pri prvem preskusnem ciklu. V prvem in drugem preskusnem ciklu se uporabi isti komplet kontrolnih pnevmatik.

Indeks mokrega oprijema preskušane pnevmatike (G(T)) se izračuna po naslednji formuli:

G(T) = G
  1 × G
  2

kjer je:

| — | G
  1 relativni indeks mokrega oprijema kontrolne pnevmatike (C) v primerjavi z referenčno pnevmatiko (R), izračunan po naslednji formuli: |
| --- | --- |

—

G
  1 relativni indeks mokrega oprijema kontrolne pnevmatike (C) v primerjavi z referenčno pnevmatiko (R), izračunan po naslednji formuli:

Formula

| — | G2
  relativni indeks mokrega oprijema preskušane pnevmatike (T) v primerjavi s kontrolno pnevmatiko (C), izračunan po naslednji formuli: |
| --- | --- |

—

G2
  relativni indeks mokrega oprijema preskušane pnevmatike (T) v primerjavi s kontrolno pnevmatiko (C), izračunan po naslednji formuli:

Formula

4.1.7.3   Skladiščenje in zaščita

Vse pnevmatike iz kompleta kontrolnih pnevmatik morajo biti shranjene v enakih razmerah. Takoj po izvedbi preskusa kompleta kontrolnih pnevmatik v primerjavi z referenčno pnevmatiko se uporabijo posebne razmere skladiščenja, ki so opredeljene v standardu ASTM E 1136-93 (ponovno odobreno v letu 2003).

4.1.7.4   Zamenjava referenčnih in kontrolnih pnevmatik

Če med preizkušanjem nastopijo neenakomerna obraba ali poškodbe ali če obraba vpliva na rezultate preskusov, se pnevmatika preneha uporabljati.

4.2   Preizkusna metoda s prikolico, ki jo vleče vozilo ali vozilo za preskušanje pnevmatik

4.2.1   Načelo

Meritve se izvajajo na preskusnih pnevmatikah, nameščenih na prikolici, ki jo vleče vozilo (v nadaljevanju: vlečno vozilo) ali na vozilu za preskušanje pnevmatik. Močno se aktivira zavora na preskusnem položaju, dokler se ne ustvari zadosten zavorni navor za povzročitev maksimalne zavorne sile, ki nastopi pred blokado koles pri preskusni hitrosti 65 km/h.

4.2.2   Oprema

4.2.2.1   Vlečno vozilo s prikolico ali vozilo za preskušanje pnevmatik

| — | Vlečno vozilo ali vozilo za preskušanje pnevmatik omogoča ohranjanje predpisane hitrosti, ki znaša 65 ± 2 km/h, tudi pri maksimalnih zavornih silah. |
| --- | --- |

—

Vlečno vozilo ali vozilo za preskušanje pnevmatik omogoča ohranjanje predpisane hitrosti, ki znaša 65 ± 2 km/h, tudi pri maksimalnih zavornih silah.

| — | Prikolica ali vozilo za preskušanje pnevmatik je opremljeno z enim položajem, kamor je mogoče namestiti pnevmatiko za namene preskušanja (v nadaljevanju: preskusni položaj), in naslednjim priborom:






  (i) | opremo za aktiviranje zavor na preskusnem položaju; |
| --- | --- | --- |

—

Prikolica ali vozilo za preskušanje pnevmatik je opremljeno z enim položajem, kamor je mogoče namestiti pnevmatiko za namene preskušanja (v nadaljevanju: preskusni položaj), in naslednjim priborom:

(i)

opremo za aktiviranje zavor na preskusnem položaju;

| (ii) | posodo za vodo, ki vsebuje dovolj vode za napajanje sistema za močenje vozne površine, razen ob uporabi zunanjega močenja; |
| --- | --- |

(ii)

posodo za vodo, ki vsebuje dovolj vode za napajanje sistema za močenje vozne površine, razen ob uporabi zunanjega močenja;

| (iii) | zapisovalno opremo za zapisovanje signalov iz pretvornikov, nameščenih na preskusnem položaju, in za nadzor stopnje močenja, če se uporablja možnost samostojnega močenja. |
| --- | --- |

(iii)

zapisovalno opremo za zapisovanje signalov iz pretvornikov, nameščenih na preskusnem položaju, in za nadzor stopnje močenja, če se uporablja možnost samostojnega močenja.

| — | Največje odstopanje stekanja in previsnega kota na preskusnem položaju pri maksimalni navpični obremenitvi je v območju ± 0,5°. Vodila in puše obes so dovolj togi, da zmanjšajo zračnost na minimum in zagotovijo skladnost ob uporabi maksimalnih zavornih sil. Sistem obes zagotavlja primerno nosilnost in je zasnovan tako, da izolira resonanco obes. |
| --- | --- |

—

Največje odstopanje stekanja in previsnega kota na preskusnem položaju pri maksimalni navpični obremenitvi je v območju ± 0,5°. Vodila in puše obes so dovolj togi, da zmanjšajo zračnost na minimum in zagotovijo skladnost ob uporabi maksimalnih zavornih sil. Sistem obes zagotavlja primerno nosilnost in je zasnovan tako, da izolira resonanco obes.

| — | Preskusni položaj je opremljen s serijskim ali posebnim avtomobilskim zavornim sistemom, ki lahko deluje z zadostnim zavornim navorom, da ob predpisanih pogojih povzroči maksimalno vrednost zavorne vzdolžne sile na kolo, ki se preizkuša. |
| --- | --- |

—

Preskusni položaj je opremljen s serijskim ali posebnim avtomobilskim zavornim sistemom, ki lahko deluje z zadostnim zavornim navorom, da ob predpisanih pogojih povzroči maksimalno vrednost zavorne vzdolžne sile na kolo, ki se preizkuša.

| — | Sistem za aktiviranje zavor omogoča nadzor časovnega presledka med začetnim aktiviranjem zavor in največjo vzdolžno silo, ki je določen v oddelku 4.2.7.1. |
| --- | --- |

—

Sistem za aktiviranje zavor omogoča nadzor časovnega presledka med začetnim aktiviranjem zavor in največjo vzdolžno silo, ki je določen v oddelku 4.2.7.1.

| — | Prikolica ali vozilo za preskušanje pnevmatik sta zasnovana tako, da je nanju mogoče namestiti preskušane pnevmatike različnih velikosti, predvidenih za preizkušanje. |
| --- | --- |

—

Prikolica ali vozilo za preskušanje pnevmatik sta zasnovana tako, da je nanju mogoče namestiti preskušane pnevmatike različnih velikosti, predvidenih za preizkušanje.

| — | Prikolica ali vozilo za preskušanje pnevmatik imata možnost prilagoditve navpične obremenitve, kot je določeno v oddelku 4.2.5.2. |
| --- | --- |

—

Prikolica ali vozilo za preskušanje pnevmatik imata možnost prilagoditve navpične obremenitve, kot je določeno v oddelku 4.2.5.2.

4.2.2.2   Merilna oprema

| — | Položaj preskusnega kolesa na prikolici ali vozilu za preskušanje pnevmatik je opremljen s sistemom za merjenje vrtilne hitrosti kolesa ter s pretvorniki za merjenje zavorne sile in navpične obremenitve na preskusnem kolesu. |
| --- | --- |

—

Položaj preskusnega kolesa na prikolici ali vozilu za preskušanje pnevmatik je opremljen s sistemom za merjenje vrtilne hitrosti kolesa ter s pretvorniki za merjenje zavorne sile in navpične obremenitve na preskusnem kolesu.

| — | Splošne zahteve za merilni sistem: pri temperaturi okolice med 0 °C in 45 °C sistem instrumentov ustreza naslednjim skupnim zahtevam:






  (i) | skupna točnost sistema, sila: ± 1,5 % celotne lestvice za navpično obremenitev ali zavorno silo; |
| --- | --- | --- |

—

Splošne zahteve za merilni sistem: pri temperaturi okolice med 0 °C in 45 °C sistem instrumentov ustreza naslednjim skupnim zahtevam:

(i)

skupna točnost sistema, sila: ± 1,5 % celotne lestvice za navpično obremenitev ali zavorno silo;

| (ii) | skupna točnost sistema, hitrost: večja izmed naslednjih dveh vrednosti: ± 1,5 % hitrosti ali ± 1,0 km/h. |
| --- | --- |

(ii)

skupna točnost sistema, hitrost: večja izmed naslednjih dveh vrednosti: ± 1,5 % hitrosti ali ± 1,0 km/h.

| — | Hitrost vozila: za merjenje hitrosti vozila se uporablja peto kolo ali precizni brezkontaktni sistem za merjenje hitrosti. |
| --- | --- |

—

Hitrost vozila: za merjenje hitrosti vozila se uporablja peto kolo ali precizni brezkontaktni sistem za merjenje hitrosti.

| — | Zavorne sile: pretvorniki za merjenje zavorne sile merijo vzdolžno silo, ki nastane na stiku med pnevmatiko in voziščem kot posledica aktiviranja zavor, v obsegu od 0 % do najmanj 125 % uporabljene navpične obremenitve. Zasnova in položaj pretvornika zmanjšata na minimum učinke vztrajnosti in mehansko resonanco, ki jo povzročajo tresljaji. |
| --- | --- |

—

Zavorne sile: pretvorniki za merjenje zavorne sile merijo vzdolžno silo, ki nastane na stiku med pnevmatiko in voziščem kot posledica aktiviranja zavor, v obsegu od 0 % do najmanj 125 % uporabljene navpične obremenitve. Zasnova in položaj pretvornika zmanjšata na minimum učinke vztrajnosti in mehansko resonanco, ki jo povzročajo tresljaji.

| — | Navpična obremenitev: pretvornik za merjenje navpične obremenitve meri navpično obremenitev na preskusnem položaju med uporabo zavor. Pretvornik ima enake značilnosti kot v predhodnem opisu. |
| --- | --- |

—

Navpična obremenitev: pretvornik za merjenje navpične obremenitve meri navpično obremenitev na preskusnem položaju med uporabo zavor. Pretvornik ima enake značilnosti kot v predhodnem opisu.

| — | Sistem za obdelavo signala in zapisovanje: vsa oprema za obdelavo signala in zapisovanje zagotavlja linearni izhodni signal z ojačitvijo in ločljivostjo odčitanih podatkov, ki sta potrebni za izpolnjevanje predhodno določenih zahtev. Poleg tega se uporabljajo naslednje zahteve:






  (i) | Minimalni frekvenčni odziv je ploske oblike od 0 Hz do 50 Hz (100 Hz) v obsegu ± 1 % od celotne lestvice. |
| --- | --- | --- |

—

Sistem za obdelavo signala in zapisovanje: vsa oprema za obdelavo signala in zapisovanje zagotavlja linearni izhodni signal z ojačitvijo in ločljivostjo odčitanih podatkov, ki sta potrebni za izpolnjevanje predhodno določenih zahtev. Poleg tega se uporabljajo naslednje zahteve:

(i)

Minimalni frekvenčni odziv je ploske oblike od 0 Hz do 50 Hz (100 Hz) v obsegu ± 1 % od celotne lestvice.

| (ii) | Razmerje signala in šuma znaša vsaj 20: 1. |
| --- | --- |

(ii)

Razmerje signala in šuma znaša vsaj 20: 1.

| (iii) | Ojačanje je zadostno, da omogoča prikaz v polnem merilu za najvišjo raven vhodnega signala. |
| --- | --- |

(iii)

Ojačanje je zadostno, da omogoča prikaz v polnem merilu za najvišjo raven vhodnega signala.

| (iv) | Vhodna impedanca je vsaj desetkrat večja od izhodne impedance vira signala. |
| --- | --- |

(iv)

Vhodna impedanca je vsaj desetkrat večja od izhodne impedance vira signala.

| (v) | Oprema je neobčutljiva za tresljaje, pospeševanje in spremembe temperature okolice. |
| --- | --- |

(v)

Oprema je neobčutljiva za tresljaje, pospeševanje in spremembe temperature okolice.

4.2.3   Priprava preskusne steze

Preskusna steza se pripravi z izvedbo vsaj desetih potekov preskusa s pnevmatikami, ki niso vključene v program preskušanja, pri 65 ± 2 km/h.

4.2.4   Pogoji za močenje

Vlečno vozilo s prikolico ali vozilo za preskušanje pnevmatik je lahko dodatno opremljeno s sistemom za močenje tlaka brez posode, ki je pri uporabi prikolice nameščena na vlečnem vozilu. Voda, ki se nanaša na tlak pred preskusnimi pnevmatikami, se dovaja skozi primerno zasnovano šobo, ki zagotavlja, da ima vodna plast, s katero prihaja v stik preskusna pnevmatika, pri preskusni hitrosti enakomeren prečni presek ob minimalnem škropljenju in pršenju.

Sestava in položaj šobe zagotavljata, da so vodni curki usmerjeni proti preskusni pnevmatiki in nagnjeni proti tlaku pod kotom 20° do 30°.

Voda zadeva tlak od 0,25 m do 0,45 m pred središčem stika pnevmatike. Šoba je nameščena 25 mm nad tlakom ali na minimalni višini, ki je potrebna za izogibanje oviram, ki jih lahko pričakuje preskuševalec, nikakor pa več kot 100 mm nad tlakom.

Vodna plast je vsaj za 25 mm širša od tekalne površine preskusne pnevmatike in je izvedena tako, da je položaj pnevmatike na sredini med robovi. Količina dovajane vode zagotavlja globino vode 1,0 ± 0,5 mm in sme med preskusom odstopati za največ ± 10 %. Prostornina vode na enoto namočene širine je premosorazmerna preskusni hitrosti. Količina vode, nanesene pri 65 km/h, znaša pri globini vode 1,0 mm 18 l s-1 na meter širine namočene površine.

4.2.5   Pnevmatike in platišča

4.2.5.1   Priprava in utekanje pnevmatik

Preskusne pnevmatike se uravnotežijo, tako da se odstranijo vse izbokline na tekalni površini, ki so nastale zaradi odzračevalnih kanalov kalupa ali izlivov na stikih kalupov.

Preskusna pnevmatika se namesti na preskusno platišče, ki ga je predpisal proizvajalec pnevmatike.

Pravilno naleganje roba se doseže z uporabo primernega maziva. Pretirani rabi maziva se je treba izogibati, da ne bi pnevmatika drsela po platišču.

Preskusne pnevmatike, nameščene na platišča, se hranijo na primernem kraju vsaj dve uri, tako da imajo pred preskušanjem vse enako temperaturo okolice. Zaščitene morajo biti pred soncem, da se ne bi zaradi sončnega sevanja preveč segrele.

Utekanje pnevmatik se izvede z dvema potekoma zaviranja pri obremenitvi, tlaku in hitrosti, ki je določena v oddelkih 4.2.5.2, 4.2.5.3 oziroma 4.2.7.1.

4.2.5.2   Obremenitev pnevmatik

Obremenitev preskusne pnevmatike med preskušanjem znaša 75 ± 5 % nosilnosti preskusne pnevmatike.

4.2.5.3   Tlak v pnevmatikah

Tlak v hladni preskusni pnevmatiki je pri pnevmatikah s standardno nosilnostjo 180 kPa. Pri pnevmatikah s povečano nosilnostjo je tlak v hladni pnevmatiki 220 kPa.

Neposredno pred preskušanjem je treba tlak v pnevmatikah preveriti pri temperaturi okolice in ga po potrebi prilagoditi.

4.2.6   Priprava vlečnega vozila s prikolico ali vozila za preskušanje pnevmatik

4.2.6.1   Prikolica

Pri enoosnih prikolicah se, po obremenitvi preskusne pnevmatike z določeno preskusno obremenitvijo, prilagodita višina in prečni položaj veznega člena, da rezultati meritev ne bi bili moteni. Vzdolžna razdalja od središčne črte vrtišča povezave do prečne središčne črte osi prikolice mora biti vsaj desetkrat večja od ‚višine veznega člena‘ ali ‚višine povezave (veznega člena)‘

4.2.6.2   Instrumenti in oprema

Kadar uporabljate peto kolo, ga namestite skladno s tehničnimi zahtevami proizvajalca in ga postavite čim bližje sredine koloteka prikolice ali vozila za preskušanje pnevmatik.

4.2.7   Postopek

4.2.7.1   Potek preskusa

Za vsak potek preskusa velja naslednji postopek:

| 1. | Vlečno vozilo ali vozilo za preskušanje pnevmatik vozi po preskusni stezi naravnost in s predpisano preskusno hitrostjo 65 ± 2 km/h. |
| --- | --- |

1.

Vlečno vozilo ali vozilo za preskušanje pnevmatik vozi po preskusni stezi naravnost in s predpisano preskusno hitrostjo 65 ± 2 km/h.

| 2. | Sproži se naprava za zapisovanje. |
| --- | --- |

2.

Sproži se naprava za zapisovanje.

| 3. | Voda se dovaja na tlak pred preskusno pnevmatiko približno 0,5 s pred aktiviranjem zavor (pri notranjem sistemu za močenje). |
| --- | --- |

3.

Voda se dovaja na tlak pred preskusno pnevmatiko približno 0,5 s pred aktiviranjem zavor (pri notranjem sistemu za močenje).

| 4. | Zavore na prikolici se aktivirajo znotraj razdalje dveh metrov od točke merjenja tornih lastnosti namočene površine in globine peska v skladu s točkama 4 in 5 oddelka 3.1. Stopnja zavornega učinka je takšna, da je časovni presledek med začetnim aktiviranjem sile in največjo vzdolžno silo v območju med 0,2 in 0,5 s. |
| --- | --- |

4.

Zavore na prikolici se aktivirajo znotraj razdalje dveh metrov od točke merjenja tornih lastnosti namočene površine in globine peska v skladu s točkama 4 in 5 oddelka 3.1. Stopnja zavornega učinka je takšna, da je časovni presledek med začetnim aktiviranjem sile in največjo vzdolžno silo v območju med 0,2 in 0,5 s.

| 5. | Naprava za zapisovanje se ustavi. |
| --- | --- |

5.

Naprava za zapisovanje se ustavi.

4.2.7.2   Preskusni ciklus

Pri merjenju indeksa oprijema na mokri podlagi za preskušano pnevmatiko (T) se, skladno z naslednjim postopkom, opravi več potekov preskusa, pri čemer mora biti vsak potek preskusa opravljen na isti točki na preskusni stezi in v isti smeri. V enem preskusnem ciklu se lahko opravijo meritve z največ tremi preskušanimi pnevmatikami pod pogojem, da se preskusi opravijo v enem dnevu.

| 1. | Najprej se preskusi referenčna pnevmatika. |
| --- | --- |

1.

Najprej se preskusi referenčna pnevmatika.

| 2. | Po najmanj šestih veljavnih meritvah, opravljenih v skladu z oddelkom 4.2.7.1, se referenčna pnevmatika nadomesti s preskušano pnevmatiko. |
| --- | --- |

2.

Po najmanj šestih veljavnih meritvah, opravljenih v skladu z oddelkom 4.2.7.1, se referenčna pnevmatika nadomesti s preskušano pnevmatiko.

| 3. | Po izvedbi šestih veljavnih meritev preskušane pnevmatike se lahko opravijo meritve dveh dodatnih preskušanih pnevmatik. |
| --- | --- |

3.

Po izvedbi šestih veljavnih meritev preskušane pnevmatike se lahko opravijo meritve dveh dodatnih preskušanih pnevmatik.

| 4. | Preskusni ciklus se zaključi s šestimi dodatnimi veljavnimi meritvami iste referenčne pnevmatike kot na začetku preskusnega cikla. |
| --- | --- |

4.

Preskusni ciklus se zaključi s šestimi dodatnimi veljavnimi meritvami iste referenčne pnevmatike kot na začetku preskusnega cikla.

PRIMERI:

| — | Vrstni red potekov za preskusni ciklus s tremi preskušanimi pnevmatikami (T1 do T3) in referenčno pnevmatiko (R) je:
  R-T1-T2-T3-R |
| --- | --- |

—

Vrstni red potekov za preskusni ciklus s tremi preskušanimi pnevmatikami (T1 do T3) in referenčno pnevmatiko (R) je:

R-T1-T2-T3-R

| — | Vrstni red potekov za preskusni ciklus s petimi preskušanimi pnevmatikami (T1 do T5) in referenčno pnevmatiko (R) je:
  R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R |
| --- | --- |

—

Vrstni red potekov za preskusni ciklus s petimi preskušanimi pnevmatikami (T1 do T5) in referenčno pnevmatiko (R) je:

R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R

4.2.8   Obdelava rezultatov meritev

4.2.8.1   Izračun največjega koeficienta zavorne sile

Največji koeficient zavorne sile za pnevmatiko (μmaks) je največja vrednost μ(t) pred blokado, ki se izračuna za vsak potek preskusa, kot sledi. Analogni signali se zaradi odstranitve šuma filtrirajo. Digitalno zapisani signali morajo biti filtrirani s tehniko drsečih povprečij.

Formula

kjer je:

| | μ(t) dinamični koeficient zavorne sile pnevmatike v realnem času; |
| --- | --- |

μ(t) dinamični koeficient zavorne sile pnevmatike v realnem času;

| | fh(t) dinamična zavorna sila v realnem času, v N; |
| --- | --- |

fh(t) dinamična zavorna sila v realnem času, v N;

| | fv(t) je dinamična navpična obremenitev v realnem času, v N. |
| --- | --- |

fv(t) je dinamična navpična obremenitev v realnem času, v N.

4.2.8.2   Potrjevanje rezultatov

Koeficient variacije μmaks
  se izračuna po naslednji formuli:

(standardna deviacija/povprečje) × 100

Za referenčno pnevmatiko (R): če je koeficient variacije največjega koeficienta zavorne sile (μmaks) za referenčno pnevmatiko večji od 5 %, se vsi podatki izločijo, preskus pa se ponovi z vsemi preskusnimi pnevmatikami (preskušano(-imi) pnevmatiko(-ami) in referenčno pnevmatiko).

Za preskušano(-e) pnevmatiko(-e) (T): koeficient variacije največjega koeficienta zavorne sile (μmaks) se izračuna za vsako preskušano pnevmatiko. Če je en koeficient variacije višji od 5 %, se podatki izločijo, preskus te preskušane pnevmatike pa se ponovi.

4.2.8.3   Izračun prilagojenega povprečnega največjega koeficienta zavorne sile.

Povprečni največji koeficient zavorne sile referenčne pnevmatike, ki se uporablja za izračun njenega koeficienta zavorne sile, se prilagodi glede na položaj posamezne preskušane pnevmatike v danem preskusnem ciklu.

Ta prilagojeni povprečni največji koeficient zavorne sile referenčne pnevmatike (Ra) se izračuna v skladu s preglednico 3, kjer je R1
  povprečni največji zavorni koeficient pnevmatike v prvem preskusu referenčne pnevmatike (R), R2
  pa povprečni največji zavorni koeficient pnevmatike v drugem preskusu iste referenčne pnevmatike (R).

Preglednica 3

| Število preskušanih pnevmatik v enem preskusnem ciklu | Preskušana pnevmatika | Ra |
| --- | --- | --- |
| 1
  (R1
  -T1-R2
  ) | T1 | Ra = 1/2 (R1
  - R2
  ) |
| 2
  (R1
  -T1-T2-R2
  ) | T1 | Ra = 2/3 R1
  - 1/3 R2 |
| T2 | Ra = 1/3 R1
  - 2/3 R2 |
| 3
  (R1
  -T1-T2-T3-R2
  ) | T1 | Ra = 3/4 R1
  - 1/4 R2 |
| T2 | Ra = 1/2 (R1
  - R2
  ) |
| T3 | Ra = 1/4 R1
  - 3/4 R2 |

Število preskušanih pnevmatik v enem preskusnem ciklu

Preskušana pnevmatika

Ra

1

(R1
  -T1-R2
  )

T1

Ra = 1/2 (R1
  - R2
  )

2

(R1
  -T1-T2-R2
  )

T1

Ra = 2/3 R1
  - 1/3 R2

T2

Ra = 1/3 R1
  - 2/3 R2

3

(R1
  -T1-T2-T3-R2
  )

T1

Ra = 3/4 R1
  - 1/4 R2

T2

Ra = 1/2 (R1
  - R2
  )

T3

Ra = 1/4 R1
  - 3/4 R2

4.2.8.4   Izračun povprečnega največjega koeficienta zavorne sile (μmaks, povpr
  )

Povprečna vrednost največjega koeficienta zavorne sile (μmaks,povpr
  ) se izračuna skladno s preglednico 4, kjer je Ta (a = 1, 2 ali 3) povprečje največjih koeficientov zavorne sile, izmerjeno za eno preskušano pnevmatiko v enem preskusnem ciklu.

Preglednica 4

| Preskusna pnevmatika | μmaks,povpr |
| --- | --- |
| Referenčna pnevmatika | μmaks,povpr(R) = Ra skladno s preglednico 3 |
| Preskušana pnevmatika | μmaks, povpr
  (T) = Ta |

Preskusna pnevmatika

μmaks,povpr

Referenčna pnevmatika

μmaks,povpr(R) = Ra skladno s preglednico 3

Preskušana pnevmatika

μmaks, povpr
  (T) = Ta

4.2.8.5   Izračun indeksa oprijema na mokri podlagi za preskušano pnevmatiko

Indeks oprijema na mokri podlagi za preskušano pnevmatiko (G(T)) se izračuna po naslednji formuli:

Formula

kjer je:

| — | t izmerjena temperatura mokre površine v stopinjah Celzija med preskusom preskušane pnevmatike (T), |
| --- | --- |

—

t izmerjena temperatura mokre površine v stopinjah Celzija med preskusom preskušane pnevmatike (T),

| — | t0
  referenčno stanje temperature mokre površine, |
| --- | --- |

—

t0
  referenčno stanje temperature mokre površine,

| — | t0
  = 20 °C za normalne pnevmatike, t0
  = 10 °C za zimske pnevmatike, |
| --- | --- |

—

t0
  = 20 °C za normalne pnevmatike, t0
  = 10 °C za zimske pnevmatike,

| — | μmaks,povpr(R0) = 0,85 je največji koeficient zavorne sile za referenčno pnevmatiko v referenčnih razmerah, |
| --- | --- |

—

μmaks,povpr(R0) = 0,85 je največji koeficient zavorne sile za referenčno pnevmatiko v referenčnih razmerah,

| — | a = –0,4232 in b = –8,297 za normalne pnevmatike, a = 0,7721 in b = 31,18 za zimske pnevmatike. |
| --- | --- |

—

a = –0,4232 in b = –8,297 za normalne pnevmatike, a = 0,7721 in b = 31,18 za zimske pnevmatike.

Dodatek A

Primeri poročil o preskušanju indeksa oprijema na mokri podlagi

PRIMER 1:   Poročilo o preskušanju indeksa mokrega oprijema po metodi s prikolico

| Številka poročila o preskušanju: | | Datum preskusa: |
| --- | --- | --- |
| Vrsta vozne površine: | | Globina teksture (mm): |
| μ maks. (SRTT14′′ E 1136): | | BPN: |
| Hitrost (km/h): | | Globina vode (mm): |

Številka poročila o preskušanju:

Datum preskusa:

Vrsta vozne površine:

Globina teksture (mm):

μ maks. (SRTT14′′ E 1136):

BPN:

Hitrost (km/h):

Globina vode (mm):

| Št. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Velikost | | | | | | | | | | |
| Opis namembnosti | | | | | | | | | | |
| Oznaka pnevmatike | | | | | | | | | | |
| Obroč | | | | | | | | | | |
| Dezen | | | | | | | | | | |
| Obremenitev (N) | | | | | | | | | | |
| Tlak (kPa) | | | | | | | | | | |
| μ
  maks | 1 | | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | | |
| | 4 | | | | | | | | | | |
| | 5 | | | | | | | | | | |
| | 6 | | | | | | | | | | |
| | 7 | | | | | | | | | | |
| | 8 | | | | | | | | | | |
| Povprečje | | | | | | | | | | |
| Standardna deviacija | | | | | | | | | | |
| (σ/povprečje) ≤ 5 % | | | | | | | | | | |
| Ra, prilagojen | | | | | | | | | | |
| Indeks oprijema na mokri podlagi | | | | | | | | | | |
| Temp. površine (°C) | | | | | | | | | | |
| Temp. okolice (°C) | | | | | | | | | | |
| Opombe | | | | | | | | | | |

Št.

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Velikost

Opis namembnosti

Oznaka pnevmatike

Obroč

Dezen

Obremenitev (N)

Tlak (kPa)

μ
  maks

1

2

3

4

5

6

7

8

Povprečje

Standardna deviacija

(σ/povprečje) ≤ 5 %

Ra, prilagojen

Indeks oprijema na mokri podlagi

Temp. površine (°C)

Temp. okolice (°C)

Opombe

PRIMER 2:   Poročilo o preskušanju indeksa mokrega oprijema po metodi z osebnim vozilom

| Voznik: | | Datum preskusa: | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| Steza: | | Osebno vozilo: | | Začetna hitrost (km/h): |
| | Globina teksture (mm): | | Znamka: | | Končna hitrost (km/h): |
| BPN: | | Model: | | |
| Globina vode (mm): | | Tip | | |

Voznik:

Datum preskusa:

Steza:

Osebno vozilo:

Začetna hitrost (km/h):

Globina teksture (mm):

Znamka:

Končna hitrost (km/h):

BPN:

Model:

Globina vode (mm):

Tip

| Št. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Znamka | Uniroyal | PNEVMATIKA B | PNEVMATIKA C | PNEVMATIKA D | Uniroyal |
| Dezen | ASTM F 2493 SRTT16′′ | DEZEN B | DEZEN C | DEZEN D | ASTM F 2493 SRTT16′′ |
| Velikost | P225/60R16 | VELIKOST B | VELIKOST C | VELIKOST D | P225/60R16 |
| Opis namembnosti | 97S | LI/SS | LI/SS | LI/SS | 97S |
| Oznaka pnevmatike | XXXXXXXXX | YYYYYYYYY | ZZZZZZZZZ | NNNNNNNNN | XXXXXXXXX |
| Platišče | | | | | |
| Tlak na prednji premi (kPa) | | | | | |
| Tlak na zadnji premi (kPa) | | | | | |
| Obremenitev prednje preme (N) | | | | | |
| Temp. mokre površine (°C) | | | | | |
| Temp. okolice (°C) | | | | | |
| | Zavorna razdalja
  (m) | Povprečni pojemek
  (m/s2) | Zavorna razdalja
  (m) | Povprečni pojemek
  (m/s2) | Zavorna razdalja
  (m) | Povprečni pojemek
  (m/s2) | Zavorna razdalja
  (m) | Povprečni pojemek
  (m/s2) | Zavorna razdalja
  (m) | Povprečni pojemek
  (m/s2) |
| Meritev | 1 | | | | | | | | | | |
| | 2 | | | | | | | | | | |
| | 3 | | | | | | | | | | |
| | 4 | | | | | | | | | | |
| | 5 | | | | | | | | | | |
| | 6 | | | | | | | | | | |
| | 7 | | | | | | | | | | |
| | 8 | | | | | | | | | | |
| | 9 | | | | | | | | | | |
| | 10 | | | | | | | | | | |
| Povprečni AD (m/s2) | | | | | |
| Standardna deviacija (m/s2) | | | | | |
| Potrjevanje rezultatov
  Koeficient variacije (%) < 3 % | | | | | |
| Prilagojen povprečni AD za ref. pnevmatiko:

  R
  a (m/s2) | | | | | |
| BFC(R) ref. pnevmatike (SRTT16′′) | | | | | |
| BFC(T) preskušane pnevmatike | | | | | |
| Indeks oprijema na mokri podlagi (%) | | | | | |

Št.

1

2

3

4

5

Znamka

Uniroyal

PNEVMATIKA B

PNEVMATIKA C

PNEVMATIKA D

Uniroyal

Dezen

ASTM F 2493 SRTT16′′

DEZEN B

DEZEN C

DEZEN D

ASTM F 2493 SRTT16′′

Velikost

P225/60R16

VELIKOST B

VELIKOST C

VELIKOST D

P225/60R16

Opis namembnosti

97S

LI/SS

LI/SS

LI/SS

97S

Oznaka pnevmatike

XXXXXXXXX

YYYYYYYYY

ZZZZZZZZZ

NNNNNNNNN

XXXXXXXXX

Platišče

Tlak na prednji premi (kPa)

Tlak na zadnji premi (kPa)

Obremenitev prednje preme (N)

Temp. mokre površine (°C)

Temp. okolice (°C)

Zavorna razdalja

(m)

Povprečni pojemek

(m/s2)

Zavorna razdalja

(m)

Povprečni pojemek

(m/s2)

Zavorna razdalja

(m)

Povprečni pojemek

(m/s2)

Zavorna razdalja

(m)

Povprečni pojemek

(m/s2)

Zavorna razdalja

(m)

Povprečni pojemek

(m/s2)

Meritev

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Povprečni AD (m/s2)

Standardna deviacija (m/s2)

Potrjevanje rezultatov

Koeficient variacije (%) < 3 %

Prilagojen povprečni AD za ref. pnevmatiko:

R
  a (m/s2)

BFC(R) ref. pnevmatike (SRTT16′′)

BFC(T) preskušane pnevmatike

Indeks oprijema na mokri podlagi (%)

---

(1)  Skladno s standardom ASTM E 1136 je velikost SRTT P195/75R14.

1

---

| 9.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 229/2011

z dne 8. marca 2011

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. marca 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. marca 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 122,2 |
| MA | 50,9 |
| TN | 115,9 |
| TR | 92,0 |
| ZZ | 95,3 |
| 0707 00 05 | TR | 151,8 |
| ZZ | 151,8 |
| 0709 90 70 | MA | 42,4 |
| TR | 136,1 |
| ZZ | 89,3 |
| 0805 10 20 | EG | 52,4 |
| IL | 70,0 |
| MA | 50,4 |
| TN | 45,7 |
| TR | 69,4 |
| ZZ | 57,6 |
| 0805 50 10 | EG | 42,1 |
| MA | 42,1 |
| TR | 48,8 |
| ZZ | 44,3 |
| 0808 10 80 | CA | 99,2 |
| CL | 97,1 |
| CN | 84,1 |
| MK | 54,8 |
| US | 144,9 |
| ZZ | 96,0 |
| 0808 20 50 | AR | 90,7 |
| CL | 105,3 |
| CN | 57,6 |
| US | 79,9 |
| ZA | 98,5 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

122,2

MA

50,9

TN

115,9

TR

92,0

ZZ

95,3

0707 00 05

TR

151,8

ZZ

151,8

0709 90 70

MA

42,4

TR

136,1

ZZ

89,3

0805 10 20

EG

52,4

IL

70,0

MA

50,4

TN

45,7

TR

69,4

ZZ

57,6

0805 50 10

EG

42,1

MA

42,1

TR

48,8

ZZ

44,3

0808 10 80

CA

99,2

CL

97,1

CN

84,1

MK

54,8

US

144,9

ZZ

96,0

0808 20 50

AR

90,7

CL

105,3

CN

57,6

US

79,9

ZA

98,5

ZZ

86,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 9.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/19

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2011/32/EU

z dne 8. marca 2011

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve isoksabena kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe Komisije 2008/934/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval isoksaben. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval isoksaben.

| (2) | V skladu s členom 11e Uredbe (ES) št. 1490/2002 je prijavitelj umaknil svoj predlog za vključitev navedene aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS v dveh mesecih po prejemu osnutka poročila o presoji. Zato je bila za nevključitev isoksabena sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (4). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 11e Uredbe (ES) št. 1490/2002 je prijavitelj umaknil svoj predlog za vključitev navedene aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS v dveh mesecih po prejemu osnutka poročila o presoji. Zato je bila za nevključitev isoksabena sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (4).

| (3) | Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5). |
| --- | --- |

(3)

Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5).

| (4) | Zahtevek je bil vložen pri Švedski, ki je bila z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovana za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je bil vložen pri Švedski, ki je bila z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovana za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.

| (5) | Švedska je ocenila dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 20. novembra 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 27. avgusta 2010 Komisiji predložila svoj sklep o isoksabenu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. januarja 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu isoksabena. |
| --- | --- |

(5)

Švedska je ocenila dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 20. novembra 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 27. avgusta 2010 Komisiji predložila svoj sklep o isoksabenu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. januarja 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu isoksabena.

| (6) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo isoksaben, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti pri uporabah, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti isoksaben v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(6)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo isoksaben, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti pri uporabah, ki so bile preučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti isoksaben v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (7) | Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/ES določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati od vlagatelja, da predloži potrditvene informacije o specifikacijah tehničnega materiala v tržni proizvodnji, pomembnosti nečistot, ostankih v posevkih v kolobarju in morebitnem tveganju za vodne organizme. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/ES določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati od vlagatelja, da predloži potrditvene informacije o specifikacijah tehničnega materiala v tržni proizvodnji, pomembnosti nečistot, ostankih v posevkih v kolobarju in morebitnem tveganju za vodne organizme.

| (8) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba določiti primeren rok, da se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve. |
| --- | --- |

(8)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba določiti primeren rok, da se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve.

| (9) | Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo isoksaben, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(9)

Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo isoksaben, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS.

| (10) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I. |
| --- | --- |

(10)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I.

| (11) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (12) | Odločba 2008/934/ES določa nevključitev isoksabena in preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o isoksabenu. |
| --- | --- |

(12)

Odločba 2008/934/ES določa nevključitev isoksabena in preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o isoksabenu.

| (13) | Zato je primerno Direktivo 2008/934/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Zato je primerno Direktivo 2008/934/EGS ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

V Prilogi k Odločbi 2008/934/ES se črta vrstica o isoksabenu.

Člen 3

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. novembra 2011. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. decembra 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 4

1.   Države članice v skladu z Direktivo 91/414/EGS do 30. novembra 2011 po potrebi spremenijo ali prekličejo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo isoksaben kot aktivno snov.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so izpolnjeni pogoji za isoksaben iz Priloge I k navedeni direktivi, razen pogojev iz dela B besedila o navedeni aktivni snovi, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi pod pogoji iz člena 13 navedene direktive.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje isoksaben kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS najpozneje do 31. maja 2011, po enotnih načelih iz Priloge VI k Direktivi 91/414/EGS na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni direktivi, in ob upoštevanju dela B besedila o isoksabenu iz Priloge I k navedeni direktivi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 4(1)(b), (c), (d) in (e) Direktive 91/414/EGS.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje isoksaben kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. maja 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje isoksaben kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. maja 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali

| (b) | če sredstvo vsebuje isoksaben kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. maja 2015 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje isoksaben kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. maja 2015 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati 1. junija 2011.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. marca 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

2

(3)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23.

3

(4)  UL L 333, 11.12.2008, str. 11.

4

(5)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

5

(6)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo isoksaben. EFSA Journal 20108 (9):1714. [83 str.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1714. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

EFSA Journal

(7)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10.

7

---

PRILOGA

Na koncu razpredelnice v Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se doda naslednje besedilo:

| Št. | Splošno ime, Identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „341 | Isoksaben
  Št. CAS: 82558-50-7
  Št. CIPAC: 701 | N-[3-(1-ethyl-1-methylpropyl)-1,2-oxazol-5-yl]-2,6-dimethoxybenzamide | ≥ 910 g/kg
  toluen: ≤ 3g/kg | 1. junij 2011 | 31. maj 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot herbicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu isoksabena ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 28. januarja 2011.
  V tej celoviti oceni so države članice zlasti pozorne na tveganje za vodne organizme, tveganje za neciljne kopenske rastline in morebitno izpiranje metabolitov v podtalnico.
  Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja.
  Zadevne države članice zahtevajo predložitev potrditvenih informacij o:






  (a) | specifikacijah tehničnega materiala v tržni proizvodnji; |

Št.

Splošno ime, Identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„341

Isoksaben

Št. CAS: 82558-50-7

Št. CIPAC: 701

N-[3-(1-ethyl-1-methylpropyl)-1,2-oxazol-5-yl]-2,6-dimethoxybenzamide

≥ 910 g/kg

toluen: ≤ 3g/kg

1. junij 2011

31. maj 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu isoksabena ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 28. januarja 2011.

V tej celoviti oceni so države članice zlasti pozorne na tveganje za vodne organizme, tveganje za neciljne kopenske rastline in morebitno izpiranje metabolitov v podtalnico.

Pogoji registracije morajo po potrebi vključevati ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Zadevne države članice zahtevajo predložitev potrditvenih informacij o:

(a)

specifikacijah tehničnega materiala v tržni proizvodnji;

| (b) | pomembnosti nečistot; |
| --- | --- |

(b)

pomembnosti nečistot;

| (c) | ostankih v posevkih v kolobarju; |
| --- | --- |

(c)

ostankih v posevkih v kolobarju;

| (d) | morebitno tveganje za vodne organizme. |
| --- | --- |

(d)

morebitno tveganje za vodne organizme.

Zadevne države članice zagotovijo, da vlagatelj Komisiji predloži informacije iz točk (a) in (b) v šestih mesecih po začetku veljavnosti direktive o vključitvi, informacije iz točk (c) in (d) pa do 31. maja 2013.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 9.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/23

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2011/33/EU

z dne 8. marca 2011

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve 1-dekanola kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe Komisije 2008/941/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Komisije (ES) št. 1112/2002 (2) in (ES) št. 2229/2004 (3) določata podrobna pravila za izvajanje četrte faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval 1-dekanol. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Komisije (ES) št. 1112/2002 (2) in (ES) št. 2229/2004 (3) določata podrobna pravila za izvajanje četrte faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval 1-dekanol.

| (2) | V skladu s členom 24e Uredbe (ES) št. 2229/2004 je prijavitelj umaknil svoj zahtevek za vključitev aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS v dveh mesecih po prejemu osnutka poročila o oceni. Zato je bila za nevključitev 1-dekanola sprejeta Odločba Komisije 2008/941/ES z dne 8. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (4). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 24e Uredbe (ES) št. 2229/2004 je prijavitelj umaknil svoj zahtevek za vključitev aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS v dveh mesecih po prejemu osnutka poročila o oceni. Zato je bila za nevključitev 1-dekanola sprejeta Odločba Komisije 2008/941/ES z dne 8. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (4).

| (3) | Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5). |
| --- | --- |

(3)

Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5).

| (4) | Zahtevek je bil vložen pri Združenem kraljestvu, ki je bilo z Uredbo (ES) št. 2229/2004 imenovano za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/941/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je bil vložen pri Združenem kraljestvu, ki je bilo z Uredbo (ES) št. 2229/2004 imenovano za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/941/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.

| (5) | Združeno kraljestvo je ocenilo dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravilo dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 10. decembra 2009 predložilo Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. Agencija je 27. avgusta 2010 v skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije Komisiji predložila svoje sklepe o 1-dekanolu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. januarja 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu 1-dekanola. |
| --- | --- |

(5)

Združeno kraljestvo je ocenilo dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravilo dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 10. decembra 2009 predložilo Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. Agencija je 27. avgusta 2010 v skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije Komisiji predložila svoje sklepe o 1-dekanolu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 28. januarja 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu 1-dekanola.

| (6) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo 1-dekanol, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti pri uporabah za tretiranje semena, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti 1-dekanol v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(6)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo 1-dekanol, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti pri uporabah za tretiranje semena, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti 1-dekanol v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (7) | Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/ES določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati od vlagatelja, da predloži potrditvene informacije o tveganju za vodne organizme in informacije, ki potrjujejo ocene o izpostavljenosti podtalnice, površinskih vod in usedlin. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/ES določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati od vlagatelja, da predloži potrditvene informacije o tveganju za vodne organizme in informacije, ki potrjujejo ocene o izpostavljenosti podtalnice, površinskih vod in usedlin.

| (8) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve. |
| --- | --- |

(8)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba predvideti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve.

| (9) | Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo 1-dekanol, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(9)

Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo 1-dekanol, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS.

| (10) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I. |
| --- | --- |

(10)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (7), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I.

| (11) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (12) | Odločba 2008/941/ES določa nevključitev 1-dekanola in preklic registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o 1-dekanolu. |
| --- | --- |

(12)

Odločba 2008/941/ES določa nevključitev 1-dekanola in preklic registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o 1-dekanolu.

| (13) | Zato je primerno Odločbo 2008/941/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Zato je primerno Odločbo 2008/941/ES ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

V Prilogi k Odločbi 2008/941/ES se črta vrstica o 1-dekanolu.

Člen 3

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. novembra 2011. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. decembra 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 4

1.   Države članice v skladu z Direktivo 91/414/EGS do 30. novembra 2011 po potrebi spremenijo ali prekličejo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo 1-dekanol kot aktivno snov.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so izpolnjeni pogoji iz Priloge I k navedeni direktivi v zvezi z 1-dekanolom, z izjemo tistih iz dela B besedila o navedeni aktivni snovi, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi v skladu s pogoji iz člena 13 navedene direktive.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje 1-dekanol kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS najpozneje do 31. julija 2011, v skladu z enotnimi načeli iz Priloge VI k Direktivi 91/414/EGS na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni direktivi, in ob upoštevanju dela B besedila o 1-dekanolu iz Priloge I k navedeni direktivi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 4(1)(b), (c), (d) in (e) Direktive 91/414/EGS.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje 1-dekanol kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. maja 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje 1-dekanol kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. maja 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo ali

| (b) | če sredstvo vsebuje 1-dekanol kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. maja 2015 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje 1-dekanol kot eno izmed več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. maja 2015 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati 1. junija 2011.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. marca 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 168, 27.6.2002, str. 14.

2

(3)  UL L 379, 24.12.2004, str. 13.

3

(4)  UL L 335, 13.12.2008, str. 91.

4

(5)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

5

(6)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo 1-dekanol. EFSA Journal 2010; 8(9):1715. [42 str.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1715. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

EFSA Journal 2010

(7)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10.

7

---

PRILOGA

Na koncu razpredelnice v Prilogi I k Direktivi 91/414/ES se doda naslednje besedilo:

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „340 | 1-dekanol
  Št. CAS: 112-30-1
  Št. CIPAC: 831 | Decan-1-ol | ≥ 960 g/kg | 1. junij 2011 | 31. maj 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot rastni regulator.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu 1-dekanola ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 28. januarja 2011.
  V celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  — | tveganje za potrošnike zaradi ostankov pri uporabi na posevkih za hrano ali krmo, |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„340

1-dekanol

Št. CAS: 112-30-1

Št. CIPAC: 831

Decan-1-ol

≥ 960 g/kg

1. junij 2011

31. maj 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot rastni regulator.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu 1-dekanola ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 28. januarja 2011.

V celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

—

tveganje za potrošnike zaradi ostankov pri uporabi na posevkih za hrano ali krmo,

| — | tveganje za izvajalce tretiranja ter zagotovitev, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme, |
| --- | --- |

—

tveganje za izvajalce tretiranja ter zagotovitev, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme,

| — | zaščito podtalnice, če se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami, |
| --- | --- |

—

zaščito podtalnice, če se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami,

| — | tveganje za vodne organizme, |
| --- | --- |

—

tveganje za vodne organizme,

| — | tveganje za neciljne členonožce in čebele, ki so lahko izpostavljeni aktivni snovi med pašo po cvetočem plevelu v posevkih ob uporabi. |
| --- | --- |

—

tveganje za neciljne členonožce in čebele, ki so lahko izpostavljeni aktivni snovi med pašo po cvetočem plevelu v posevkih ob uporabi.

Po potrebi se uporabijo ukrepi za zmanjšanje tveganja.

Zadevne države članice zahtevajo predložitev potrditvenih informacij o tveganju za vodne organizme in informacij, ki potrjujejo ocene o izpostavljenosti podtalnice, površinskih vod in usedlin.

Zadevne države članice zagotovijo, da vlagatelj takšne potrditvene informacije predloži Komisiji do 31. maja 2013.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 9.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/27

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2011/34/EU

z dne 8. marca 2011

o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve flurokloridona kot aktivne snovi in o spremembi Odločbe Komisije 2008/934/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval flurokloridon. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (2) in (ES) št. 1490/2002 (3) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval flurokloridon.

| (2) | V skladu s členom 11e Uredbe (ES) št. 1490/2002 je prijavitelj umaknil svoj zahtevek za vključitev navedene aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS v dveh mesecih od prejema osnutka poročila o oceni. Zato je bila za nevključitev flurokloridona sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (4). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 11e Uredbe (ES) št. 1490/2002 je prijavitelj umaknil svoj zahtevek za vključitev navedene aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS v dveh mesecih od prejema osnutka poročila o oceni. Zato je bila za nevključitev flurokloridona sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (4).

| (3) | Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5). |
| --- | --- |

(3)

Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 z dne 17. januarja 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I (5).

| (4) | Zahtevek je bil vložen pri Španiji, ki je bila z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovana za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je bil vložen pri Španiji, ki je bila z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovana za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.

| (5) | Španija je ocenila dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 3. novembra 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 14. oktobra 2010 Komisiji predložila svoje sklepe o flurokloridonu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 4. februarja 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu flurokloridona. |
| --- | --- |

(5)

Španija je ocenila dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 3. novembra 2009 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter Komisiji posredovala prejete pripombe. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 14. oktobra 2010 Komisiji predložila svoje sklepe o flurokloridonu (6). Osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 4. februarja 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu flurokloridona.

| (6) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo flurokloridon, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami za tretiranje semena, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti flurokloridon v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov. |
| --- | --- |

(6)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo flurokloridon, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami za tretiranje semena, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno vključiti flurokloridon v Prilogo I, da se v vseh državah članicah v skladu z določbami navedene direktive lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo to aktivno snov.

| (7) | Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da vlagatelj predloži dodatne informacije, ki potrjujejo pomembnost nečistot razen tuolena, skladnost materiala za ekotoksikološke preskuse s tehničnimi specifikacijami, pomembnost podtalničnega metabolita R42819 (7) in lastnosti flurokloridona, ki so zmožne povzročati endokrine motnje. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/EGS določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno zahtevati, da vlagatelj predloži dodatne informacije, ki potrjujejo pomembnost nečistot razen tuolena, skladnost materiala za ekotoksikološke preskuse s tehničnimi specifikacijami, pomembnost podtalničnega metabolita R42819 (7) in lastnosti flurokloridona, ki so zmožne povzročati endokrine motnje.

| (8) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba določiti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve. |
| --- | --- |

(8)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I je treba določiti primeren rok, v katerem se države članice in zainteresirane strani lahko pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo posledica vključitve.

| (9) | Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo flurokloridon, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(9)

Brez poseganja v obveznosti iz Direktive 91/414/EGS, ki izhajajo iz vključitve aktivne snovi v Prilogo I, je državam članicam treba omogočiti, da v šestih mesecih po vključitvi snovi pregledajo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo flurokloridon, da zagotovijo izpolnjevanje zahtev iz Direktive 91/414/EGS, zlasti iz člena 13 in ustreznih pogojev iz Priloge I. Države članice v skladu z določbami Direktive 91/414/EGS obstoječe registracije po potrebi spremenijo, nadomestijo ali prekličejo. Z odstopanjem od zgoraj navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III vsakega fitofarmacevtskega sredstva za vsako nameravano uporabo v skladu z enotnimi načeli iz Direktive 91/414/EGS.

| (10) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (8), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I. |
| --- | --- |

(10)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (8), so pokazale, da se lahko pojavijo težave pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. V izogib nadaljnjim težavam se zato zdi nujno razjasniti dolžnosti držav članic, zlasti dolžnost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga nikakršnih novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I.

| (11) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (12) | Odločba 2008/934/ES določa nevključitev flurokloridona in preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o flurokloridonu. |
| --- | --- |

(12)

Odločba 2008/934/ES določa nevključitev flurokloridona in preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o flurokloridonu.

| (13) | Zato je primerno Odločbo 2008/934/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Zato je primerno Odločbo 2008/934/EGS ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

V Prilogi k Odločbi 2008/934/ES se črta vrstica o flurokloridonu.

Člen 3

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. novembra 2011. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. decembra 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 4

1.   Države članice v skladu z Direktivo 91/414/EGS do 30. novembra 2011 po potrebi spremenijo ali prekličejo obstoječe registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo flurokloridon kot aktivno snov.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so izpolnjeni pogoji za flurokloridon iz Priloge I k navedeni direktivi, z izjemo tistih iz dela B besedila o navedeni aktivni snovi, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi v skladu s pogoji iz člena 13 navedene direktive.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje flurokloridon kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS najpozneje do 31. maja 2011, v skladu z enotnimi načeli iz Priloge VI k Direktivi 91/414/EGS na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k navedeni direktivi, in ob upoštevanju dela B besedila o flurokloridonu iz Priloge I k navedeni direktivi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 4(1)(b), (c), (d) in (e) Direktive 91/414/EGS.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje flurokloridon kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. maja 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje flurokloridon kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. maja 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali

| (b) | če sredstvo vsebuje flurokloridon kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. maja 2015 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje flurokloridon kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. maja 2015 ali do datuma, določenega za takšno spremembo ali preklic v ustreznih direktivah, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati 1. junija 2011.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. marca 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

2

(3)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23.

3

(4)  UL L 333, 11.12.2008, str. 11.

4

(5)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

5

(6)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo flurokloridon. EFSA Journal 2010; 8(12):1869. [66 str.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1869. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

EFSA Journal 2010

(7)  R42819: (4RS)-4-(klorometil)-1-[3-(trifluorometil)fenil]pirolidin-2-on.

7

(8)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10.

8

---

PRILOGA

Na koncu razpredelnice v Prilogi I k Direktivi 91/414/ES se doda naslednje besedilo:

| Št. | Splošno ime, Identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „342 | flurokloridon
  Št. CAS: 61213-25-0

  Št. CIPAC: 430 | (3RS,4RS;3RS,4SR)-3-chloro-4-chloromethyl-1-


  (α,α,α-trifluoro-m-tolyl)-2-pyrrolidone | ≥ 940 g/kg.
  pomembne nečistote:
  toluen: največ 8 g/kg | 1. junij 2011 | 31. maj 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot herbicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu flurokloridona ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 4. februarja 2011.
  V celoviti oceni so države članice zlasti pozorne na:






  1. | tveganje za neciljne rastline in vodne organizme; |

Št.

Splošno ime, Identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„342

flurokloridon

Št. CAS: 61213-25-0

Št. CIPAC: 430

(3RS,4RS;3RS,4SR)-3-chloro-4-chloromethyl-1-

(α,α,α-trifluoro-m-tolyl)-2-pyrrolidone

≥ 940 g/kg.

pomembne nečistote:

toluen: največ 8 g/kg

1. junij 2011

31. maj 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz Priloge VI se upoštevajo sklepi poročila o pregledu flurokloridona ter zlasti dodatkov I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 4. februarja 2011.

V celoviti oceni so države članice zlasti pozorne na:

1.

tveganje za neciljne rastline in vodne organizme;

| 2. | zaščito podtalnice, ko se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami. |
| --- | --- |

2.

zaščito podtalnice, ko se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami.

Pogoji registracije po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Zadevne države članice zagotovijo, da vlagatelj Komisiji predloži dodatne potrditvene informacije o:

| 1. | pomembnosti nečistot razen tuolena; |
| --- | --- |

1.

pomembnosti nečistot razen tuolena;

| 2. | skladnosti materiala za ekotoksikološke preskuse s tehničnimi specifikacijami; |
| --- | --- |

2.

skladnosti materiala za ekotoksikološke preskuse s tehničnimi specifikacijami;

| 3. | pomembnosti podtalničnega metabolita R42819 (R42819: (4RS)-4-(klorometil)-1-[3-(trifluorometil)fenil]pirolidin-2-on ); |
| --- | --- |

3.

pomembnosti podtalničnega metabolita R42819 (R42819: (4RS)-4-(klorometil)-1-[3-(trifluorometil)fenil]pirolidin-2-on );

| 4. | lastnostih flurokloridona, ki so zmožne povzročati endokrine motnje. |
| --- | --- |

4.

lastnostih flurokloridona, ki so zmožne povzročati endokrine motnje.

Zadevne države članice zagotovijo, da vlagatelj Komisiji predloži informacije iz točk (1) in (2) do 1. decembra 2011, informacije iz točke (3) do 31. maja 2013 ter informacije iz točke (4) v dveh letih po sprejetju smernic OECD za preizkušanje motenj endokrinega sistema.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

SKLEPI

| 9.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/31

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 3. februarja 2011

o zaključku poslovnih knjig Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2008

(2011/150/EU)

EVROPSKI PARLAMENT,

ob upoštevanju poslovnih knjig Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2008 v skladu s podatki v končnih računovodskih izkazih Evropske policijske akademije za leto 2009, z dne 5. julija 2010,

ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori Akademije (1),

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 5. maja 2010 (2) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2008 ter ob upoštevanju odgovorov direktorja Evropske policijske akademije,

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 7. oktobra 2010 (3) o tem, da se zavrne podelitev razrešnice direktorju Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2008,

ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 185 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/681/PNZ z dne 20. septembra 2005 o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) (5), zlasti člena 16 Sklepa,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), zlasti člena 94,

ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika, zlasti prvega pododstavka člena 5(2)(b) Priloge,

| 1. | zaključi poslovne knjige Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2008; |
| --- | --- |

1.

zaključi poslovne knjige Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2008;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske policijske akademije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L). |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske policijske akademije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

Predsednik

Jerzy BUZEK

Generalni sekretar

Klaus WELLE

---

(1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 124.

1

(2)  UL L 252, 25.9.2010, str. 232.

2

(3)  UL L 320, 7.12.2010, str. 11.

3

(4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 256, 1.10.2005, str. 63.

5

(6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

6

---

| 9.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/32

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 3. marca 2011

o spremembi Odločbe 2008/457/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe Sveta 2007/435/ES o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1289)

(Besedilo v angleškem, bolgarskem, češkem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/151/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/435/ES z dne 25. junija 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (1) ter zlasti člena 21 in člena 33(4) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na izkušnje, pridobljene od začetka delovanja Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav, je primerno pojasniti obveznosti iz Odločbe Komisije 2008/457/ES (2) v zvezi s preglednostjo, enakim obravnavanjem in nediskriminacijo pri izvajanju projektov. |
| --- | --- |

(1)

Glede na izkušnje, pridobljene od začetka delovanja Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav, je primerno pojasniti obveznosti iz Odločbe Komisije 2008/457/ES (2) v zvezi s preglednostjo, enakim obravnavanjem in nediskriminacijo pri izvajanju projektov.

| (2) | Države članice morajo poročati o izvajanju letnih programov. Zato je primerno pojasniti, katere informacije morajo zagotoviti. |
| --- | --- |

(2)

Države članice morajo poročati o izvajanju letnih programov. Zato je primerno pojasniti, katere informacije morajo zagotoviti.

| (3) | Za zmanjšanje upravnih bremen držav članic in povečanje pravne varnosti je treba poenostaviti in pojasniti pravila o upravičenosti izdatkov za ukrepe, ki jih sofinancira Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(3)

Za zmanjšanje upravnih bremen držav članic in povečanje pravne varnosti je treba poenostaviti in pojasniti pravila o upravičenosti izdatkov za ukrepe, ki jih sofinancira Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav.

| (4) | Večina sprememb, uvedenih s tem sklepom, začne veljati takoj. Ker pa se letna programa za leti 2009 in 2010 že izvajata, je treba spremenjena pravila o upravičenosti izdatkov za ukrepe, ki jih sofinancira Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav, začeti uporabljati z letnim programom za leto 2011. Vendar je treba državam članicam omogočiti, da navedena pravila pod nekaterimi pogoji uporabijo že prej. |
| --- | --- |

(4)

Večina sprememb, uvedenih s tem sklepom, začne veljati takoj. Ker pa se letna programa za leti 2009 in 2010 že izvajata, je treba spremenjena pravila o upravičenosti izdatkov za ukrepe, ki jih sofinancira Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav, začeti uporabljati z letnim programom za leto 2011. Vendar je treba državam članicam omogočiti, da navedena pravila pod nekaterimi pogoji uporabijo že prej.

| (5) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je temeljni akt za Združeno kraljestvo zavezujoč in zato posledično tudi ta sklep. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je temeljni akt za Združeno kraljestvo zavezujoč in zato posledično tudi ta sklep.

| (6) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je temeljni akt za Irsko zavezujoč in zato posledično tudi ta sklep. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je temeljni akt za Irsko zavezujoč in zato posledično tudi ta sklep.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ta sklep za Dansko ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ta sklep za Dansko ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem skupnega odbora za „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ustanovljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov (3). |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem skupnega odbora za „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ustanovljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov (3).

| (9) | Odločbo 2008/457/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Odločbo 2008/457/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2008/457/ES se spremeni:

| 1. | v členu 9(1) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Kakršna koli bistvena sprememba vsebine razpisov za zbiranje predlogov se objavi pod enakimi pogoji.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 9(1) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Kakršna koli bistvena sprememba vsebine razpisov za zbiranje predlogov se objavi pod enakimi pogoji.“;

| 2. | člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  Pogodbe o izvajanju
  Pri sklepanju pogodb o izvajanju projektov državni, regionalni ali lokalni organi, osebe javnega prava ter združenja, ki jih ustanovijo en ali več teh organov ali več teh oseb javnega prava, delujejo v skladu z veljavnim pravom ter veljavnimi načeli Unije in držav članic o javnih naročilih.
  Subjekti, ki niso navedeni v prvem odstavku, sklenejo pogodbe o izvajanju projektov na podlagi ustrezne objave razpisa, da se zagotovi usklajenost z načeli preglednosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja. Pogodbe v vrednosti manj kot 100 000 EUR je mogoče skleniti, če zadevni subjekt pridobi vsaj tri ponudbe. Brez poseganja v nacionalna pravila za pogodbe v vrednosti manj kot 5 000 EUR ne veljajo nikakršne postopkovne obveznosti.“; |
| --- | --- |

2.

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Pogodbe o izvajanju

Pri sklepanju pogodb o izvajanju projektov državni, regionalni ali lokalni organi, osebe javnega prava ter združenja, ki jih ustanovijo en ali več teh organov ali več teh oseb javnega prava, delujejo v skladu z veljavnim pravom ter veljavnimi načeli Unije in držav članic o javnih naročilih.

Subjekti, ki niso navedeni v prvem odstavku, sklenejo pogodbe o izvajanju projektov na podlagi ustrezne objave razpisa, da se zagotovi usklajenost z načeli preglednosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja. Pogodbe v vrednosti manj kot 100 000 EUR je mogoče skleniti, če zadevni subjekt pridobi vsaj tri ponudbe. Brez poseganja v nacionalna pravila za pogodbe v vrednosti manj kot 5 000 EUR ne veljajo nikakršne postopkovne obveznosti.“;

| 3. | v členu 21 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Odgovorni organ z uradnim dopisom obvesti Komisijo o vsaki bistveni spremembi v sistemu upravljanja in nadzora ter ji pošlje spremenjeni opis sistema upravljanja in nadzora takoj, ko je to mogoče, najpozneje pa ob začetku veljavnosti takih sprememb.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 21 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Odgovorni organ z uradnim dopisom obvesti Komisijo o vsaki bistveni spremembi v sistemu upravljanja in nadzora ter ji pošlje spremenjeni opis sistema upravljanja in nadzora takoj, ko je to mogoče, najpozneje pa ob začetku veljavnosti takih sprememb.“;

| 4. | v členu 24 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   V finančnih tabelah, povezanih s poročili o napredku in končnimi poročili, je prikazana razdelitev zneskov po prednostnih nalogah in posebnih prednostnih nalogah, kakor je določeno v strateških smernicah.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 24 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   V finančnih tabelah, povezanih s poročili o napredku in končnimi poročili, je prikazana razdelitev zneskov po prednostnih nalogah in posebnih prednostnih nalogah, kakor je določeno v strateških smernicah.“;

| 5. | člen 25 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se dodajo naslednji stavki:
  „Vse spremembe revizijske strategije, ki je bila predložena v skladu s členom 28(1)(c) temeljnega akta in jo je Komisija sprejela, se čim prej pošljejo Komisiji. Spremenjena revizijska strategija se oblikuje v skladu z vzorcem iz Priloge VI, uvedene spremembe pa se označijo.“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 25 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se dodajo naslednji stavki:

„Vse spremembe revizijske strategije, ki je bila predložena v skladu s členom 28(1)(c) temeljnega akta in jo je Komisija sprejela, se čim prej pošljejo Komisiji. Spremenjena revizijska strategija se oblikuje v skladu z vzorcem iz Priloge VI, uvedene spremembe pa se označijo.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Razen v primerih, ko je letni prispevek Skupnosti za vsakega od zadnjih dveh letnih programov, ki jih je sprejela Komisija, nižji od 1 milijona EUR, revizijski organ predloži letni revizijski načrt pred 15. februarjem vsako leto od leta 2010. Revizijski načrt se oblikuje v skladu z vzorcem iz Priloge VI. Državam članicam pri predložitvi letnih revizijskih načrtov ni treba ponovno predložiti revizijske strategije. V primeru združene revizijske strategije, kakor je določeno v členu 28(2) temeljnega akta, se lahko predloži združeni letni revizijski načrt.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Razen v primerih, ko je letni prispevek Skupnosti za vsakega od zadnjih dveh letnih programov, ki jih je sprejela Komisija, nižji od 1 milijona EUR, revizijski organ predloži letni revizijski načrt pred 15. februarjem vsako leto od leta 2010. Revizijski načrt se oblikuje v skladu z vzorcem iz Priloge VI. Državam članicam pri predložitvi letnih revizijskih načrtov ni treba ponovno predložiti revizijske strategije. V primeru združene revizijske strategije, kakor je določeno v členu 28(2) temeljnega akta, se lahko predloži združeni letni revizijski načrt.“;

| 6. | člen 26 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 26
  Dokumenti, ki jih izda organ za potrjevanje
  1.   Potrdilo v zvezi z zahtevkom za drugo plačilo iz naslova predfinanciranja iz člena 37(4) temeljnega akta oblikuje organ za potrjevanje, odgovorni organ pa ga posreduje Komisiji na obrazcu iz Priloge VIII.
  2.   Potrdilo v zvezi z zahtevkom za končno plačilo iz člena 38(1)(a) temeljnega akta oblikuje organ za potrjevanje, odgovorni organ pa ga posreduje Komisiji na obrazcu iz Priloge IX.“; |
| --- | --- |

6.

člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Dokumenti, ki jih izda organ za potrjevanje

1.   Potrdilo v zvezi z zahtevkom za drugo plačilo iz naslova predfinanciranja iz člena 37(4) temeljnega akta oblikuje organ za potrjevanje, odgovorni organ pa ga posreduje Komisiji na obrazcu iz Priloge VIII.

2.   Potrdilo v zvezi z zahtevkom za končno plačilo iz člena 38(1)(a) temeljnega akta oblikuje organ za potrjevanje, odgovorni organ pa ga posreduje Komisiji na obrazcu iz Priloge IX.“;

| 7. | člen 37 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 37
  Elektronska izmenjava dokumentov
  Poleg pravilno podpisanih dokumentov iz poglavja 3 v papirni obliki se informacije pošljejo tudi elektronsko.“; |
| --- | --- |

7.

člen 37 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 37

Elektronska izmenjava dokumentov

Poleg pravilno podpisanih dokumentov iz poglavja 3 v papirni obliki se informacije pošljejo tudi elektronsko.“;

| 8. | priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

8.

priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

1.   Točke 1 do 7 člena 1 in točke 1 do 5 Priloge se uporabljajo od dne sprejetja tega sklepa.

2.   Točka 6 Priloge se začne uporabljati najpozneje z začetkom izvajanja letnih programov za leto 2011.

3.   Države članice se lahko odločijo, da točko 6 Priloge uporabijo v zvezi s projekti, ki se že izvajajo ali se bodo začeli izvajati, od letnih programov za leti 2009 in 2010 naprej ob popolnem spoštovanju načel enakega obravnavanja, preglednosti in nediskriminacije. V tem primeru države članice v celoti uporabijo nova pravila za zadevni projekt in po potrebi spremenijo sporazum o donaciji. Samo glede izdatkov za tehnično pomoč se države članice lahko odločijo, da točko 6 Priloge uporabijo od letnega programa za leto 2008 naprej.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 3. marca 2011

Za Komisijo

Cecilia MALMSTRÖM

Članica Komisije

---

(1)  UL L 168, 28.6.2007, str. 18.

1

(2)  UL L 167, 27.6.2008, str. 69.

2

(3)  UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

3

---

PRILOGA

Priloge k Odločbi 2008/457/ES se spremenijo:

| 1. | Priloga III se spremeni:






  1.1 | točka 2 se črta; |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga III se spremeni:

1.1

točka 2 se črta;

| 1.2 | točka 4.2 se črta; |
| --- | --- |

1.2

točka 4.2 se črta;

| 2. | Priloga IV se spremeni:






  2.1 | v delu A se točka 1.2 nadomesti z naslednjim:






  „1.2 | Opis postopka v zvezi z izbiro projektov (na ravni odgovornega organa/pooblaščenega organa ali povezanih organov) in njihovih rezultatov“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga IV se spremeni:

2.1

v delu A se točka 1.2 nadomesti z naslednjim:

„1.2

Opis postopka v zvezi z izbiro projektov (na ravni odgovornega organa/pooblaščenega organa ali povezanih organov) in njihovih rezultatov“;

| 2.2 | v točki 2 dela A se v zadnjem stolpcu razpredelnice 1 črta beseda „upravičeni“; |
| --- | --- |

2.2

v točki 2 dela A se v zadnjem stolpcu razpredelnice 1 črta beseda „upravičeni“;

| 3. | v Prilogi V se spremeni del A:






  3.1 | točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „1.2 | Po potrebi posodobljena različica opisa organizacije izbire projektov (na ravni odgovornega organa/pooblaščenega organa ali povezanih organov) in njihovih rezultatov iz poročila o napredku“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

v Prilogi V se spremeni del A:

3.1

točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„1.2

Po potrebi posodobljena različica opisa organizacije izbire projektov (na ravni odgovornega organa/pooblaščenega organa ali povezanih organov) in njihovih rezultatov iz poročila o napredku“;

| 3.2 | doda se točka 1.8:






  „1.8 | Potrditev, da sistem upravljanja in nadzora ni bil bistveno spremenjen od zadnje spremembe, uradno sporočene Komisiji dne ...“; |
| --- | --- | --- |

3.2

doda se točka 1.8:

„1.8

Potrditev, da sistem upravljanja in nadzora ni bil bistveno spremenjen od zadnje spremembe, uradno sporočene Komisiji dne ...“;

| 3.3 | točka 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   FINANČNO IZVAJANJE

  Končno poročilo o izvajanju letnega programa


  Razpredelnica 1


  Podrobno finančno poročilo | Država članica [...] |
| --- | --- | --- |

3.3

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   FINANČNO IZVAJANJE

Končno poročilo o izvajanju letnega programa

Razpredelnica 1

Podrobno finančno poročilo

Država članica [...]

| | Zadevni letni program [...] |
| --- | --- |

Zadevni letni program [...]

| | Stanje dne: [dan/mesec/leto] |
| --- | --- |

Stanje dne: [dan/mesec/leto]

| (vsi zneski so v EUR) | Predvideno s strani DČ (v letnem programu, kot ga je odobrila Komisija) | Dodeljeno na ravni DČ | Dejanski zneski, ki jih sprejme odgovorni organ
  (stroški, ki jih imajo upravičenci, in končni prispevek ES) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukrepi | Projekti | Ref. prednostna naloga | Ref. posebna prednostna naloga (1) | Skupni načrtovani stroški
  (a) | Prispevek ES
  (b) | % prispevka ES
  (c = b/a) | Skupni upravičeni stroški
  (d) | Prispeve k ES
  (e) | % prispevka ES
  (f = e/d) | Skupni upravičeni stroški
  (g) | Prispevek ES
  (h) | % prispevka ES
  (i = h/g) | Prispevki tretjih strank
  (j) | Prejemki, ki nastanejo zaradi projekta
  (k) | Še ni plačano/za izterjavo s strani odg. organa |
| Ukrep 1: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj ukrep 1 | | | | | | | | | | | | |
| Ukrep ...: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj ukrep: [...] | | | | | | | | | | | | |
| Ukrep N: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj ukrep N | | | | | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč | | | | | | | | | | | | |
| Druge operacije (1) | | | | | | | | | | | | |
| SKUPAJ | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | | |

(vsi zneski so v EUR)

Predvideno s strani DČ (v letnem programu, kot ga je odobrila Komisija)

Dodeljeno na ravni DČ

Dejanski zneski, ki jih sprejme odgovorni organ

(stroški, ki jih imajo upravičenci, in končni prispevek ES)

Ukrepi

Projekti

Ref. prednostna naloga

Ref. posebna prednostna naloga (1)

Skupni načrtovani stroški

(a)

Prispevek ES

(b)

% prispevka ES

(c = b/a)

Skupni upravičeni stroški

(d)

Prispeve k ES

(e)

% prispevka ES

(f = e/d)

Skupni upravičeni stroški

(g)

Prispevek ES

(h)

% prispevka ES

(i = h/g)

Prispevki tretjih strank

(j)

Prejemki, ki nastanejo zaradi projekta

(k)

Še ni plačano/za izterjavo s strani odg. organa

Ukrep 1: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Skupaj ukrep 1

Ukrep ...: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Skupaj ukrep: [...]

Ukrep N: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Skupaj ukrep N

Tehnična pomoč

Druge operacije (1)

SKUPAJ

0

0

0 %

0

0

0 %

0

0

0 %

0

| 3.4 | točka 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   PRILOGE
  Usklajenost upravičenih izdatkov in prihodkov projekta z načelom nepridobitnosti in kratek opis projekta

  Končno poročilo o izvajanju letnega programa


  Preglednica 6 A


  Upravičeni stroški in viri prihodkov projekta. Usklajenost z načelom nepridobitnosti iz točke I.3.3 Priloge XI

  Stanje dne: dan/mesec/leto | Upravičeni stroški | Viri prihodkov |
| --- | --- | --- | --- |
| | Neposredni stroški | Posredni stroški | Skupni upravičeni stroški | Prispevek EU | Prispevek tretjih strank | Prejemki, ki nastanejo zaradi projekta | Skupni prihodki
  (kot so določeni v točki I.3.3 Priloge XI) |
| | (a) | (b) | (c) = (a) + (b) | (e) | (f) | (g) | (h) = (e) + (f) +(g) |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| itd. | | | | | | | |
| SKUPAJ UKREP 1: | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| itd. | | | | | | | |
| SKUPAJ UKREP 2: | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| itd. | | | | | | | |
| SKUPAJ UKREP N | | | | | | | |
| TEHNIČNA POMOČ | | | | | | | |
| SKUPAJ LETNI PROGRAM | | | | | | | |

3.4

točka 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   PRILOGE

Usklajenost upravičenih izdatkov in prihodkov projekta z načelom nepridobitnosti in kratek opis projekta

Končno poročilo o izvajanju letnega programa

Preglednica 6 A

Upravičeni stroški in viri prihodkov projekta. Usklajenost z načelom nepridobitnosti iz točke I.3.3 Priloge XI

Stanje dne: dan/mesec/leto

Upravičeni stroški

Viri prihodkov

Neposredni stroški

Posredni stroški

Skupni upravičeni stroški

Prispevek EU

Prispevek tretjih strank

Prejemki, ki nastanejo zaradi projekta

Skupni prihodki

(kot so določeni v točki I.3.3 Priloge XI)

(a)

(b)

(c) = (a) + (b)

(e)

(f)

(g)

(h) = (e) + (f) +(g)

Sklic projekta

Sklic projekta

Sklic projekta

itd.

SKUPAJ UKREP 1:

Sklic projekta

Sklic projekta

Sklic projekta

itd.

SKUPAJ UKREP 2:

Sklic projekta

Sklic projekta

Sklic projekta

itd.

SKUPAJ UKREP N

TEHNIČNA POMOČ

SKUPAJ LETNI PROGRAM

Image

| 4. | Priloga VIII se spremeni:






  4.1 | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga VIII se spremeni:

4.1

naslov se nadomesti z naslednjim:

| 4.2 | v opombi 1 se črta beseda „upravičenih“; |
| --- | --- |

4.2

v opombi 1 se črta beseda „upravičenih“;

| 4.3 | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | so prijavljeni izdatki nastali v povezavi z ukrepi, izbranimi za financiranje v skladu z merili, ki veljajo za letni program;“; |
| --- | --- | --- |

4.3

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

so prijavljeni izdatki nastali v povezavi z ukrepi, izbranimi za financiranje v skladu z merili, ki veljajo za letni program;“;

| 5. | V Prilogi IX se naslov nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

5.

V Prilogi IX se naslov nadomesti z naslednjim:

| 6. | Priloga XI se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA XI

  PRAVILA O UPRAVIČENOSTI IZDATKOV SKLAD ZA VKLJUČEVANJE

  I.   Splošna načela

  I.1   Osnovna načela







  1. | V skladu s temeljnim aktom morajo izdatki, da so upravičeni:






  (a) | spadati na področje uporabe Sklada in njegovih ciljev iz členov 1, 2 in 3 temeljnega akta; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Priloga XI se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA XI

PRAVILA O UPRAVIČENOSTI IZDATKOV SKLAD ZA VKLJUČEVANJE

I.   Splošna načela

I.1   Osnovna načela

1.

V skladu s temeljnim aktom morajo izdatki, da so upravičeni:

(a)

spadati na področje uporabe Sklada in njegovih ciljev iz členov 1, 2 in 3 temeljnega akta;

| (b) | biti v okviru upravičenih ukrepov iz člena 4 temeljnega akta; |
| --- | --- |

(b)

biti v okviru upravičenih ukrepov iz člena 4 temeljnega akta;

| (c) | biti potrebni za izvajanje dejavnosti, zajetih v projektu, ki je del večletnih in letnih programov, kot jih odobri Komisija; |
| --- | --- |

(c)

biti potrebni za izvajanje dejavnosti, zajetih v projektu, ki je del večletnih in letnih programov, kot jih odobri Komisija;

| (d) | biti razumni in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti; |
| --- | --- |

(d)

biti razumni in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti;

| (e) | nastati končnemu upravičencu in/ali partnerjem v projektu, ki imajo sedež in so registrirani v državi članici, razen v primeru mednarodnih organizacij javnega sektorja, ustanovljenih z medvladnimi sporazumi, in specializiranih agencij, ki jih ustanovijo take organizacije, Mednarodnega odbora Rdečega križa in Mednarodne federacije državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca. V zvezi s členom 39(2) Odločbe se pravila, ki se uporabljajo za končnega upravičenca, smiselno uporabljajo za vse partnerje v projektu; |
| --- | --- |

(e)

nastati končnemu upravičencu in/ali partnerjem v projektu, ki imajo sedež in so registrirani v državi članici, razen v primeru mednarodnih organizacij javnega sektorja, ustanovljenih z medvladnimi sporazumi, in specializiranih agencij, ki jih ustanovijo take organizacije, Mednarodnega odbora Rdečega križa in Mednarodne federacije državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca. V zvezi s členom 39(2) Odločbe se pravila, ki se uporabljajo za končnega upravičenca, smiselno uporabljajo za vse partnerje v projektu;

| (f) | biti povezani s ciljnimi skupinami, kakor so navedene v okviru temeljnega akta; |
| --- | --- |

(f)

biti povezani s ciljnimi skupinami, kakor so navedene v okviru temeljnega akta;

| (g) | nastati v skladu s posebnimi določbami v sporazumu o donaciji. |
| --- | --- |

(g)

nastati v skladu s posebnimi določbami v sporazumu o donaciji.

| 2. | V primeru večletnih ukrepov v smislu člena 13(6) temeljnega akta se za uporabo teh pravil o upravičenosti kot projekt šteje samo tisti del ukrepa, ki se sofinancira iz letnega programa. |
| --- | --- |

2.

V primeru večletnih ukrepov v smislu člena 13(6) temeljnega akta se za uporabo teh pravil o upravičenosti kot projekt šteje samo tisti del ukrepa, ki se sofinancira iz letnega programa.

| 3. | Projekti, ki jih podpira Sklad, se ne financirajo iz drugih virov, ki jih zajema proračun Skupnosti. Projekti, ki jih podpira Sklad, se sofinancirajo iz javnih ali zasebnih virov. |
| --- | --- |

3.

Projekti, ki jih podpira Sklad, se ne financirajo iz drugih virov, ki jih zajema proračun Skupnosti. Projekti, ki jih podpira Sklad, se sofinancirajo iz javnih ali zasebnih virov.

I.2   Proračun projekta

Proračun projekta se predstavi na naslednji način:

| Odhodki | Prihodki |
| --- | --- |
| + | neposredni stroški (NS) |

Odhodki

Prihodki

+

neposredni stroški (NS)

| + | posredni stroški (določen odstotek NS, opredeljen v sporazumu o donaciji) |
| --- | --- |

+

posredni stroški (določen odstotek NS, opredeljen v sporazumu o donaciji)

| + | prispevek ES (opredeljen kot najnižji izmed treh zneskov, navedenih v členu 12 Odločbe) |
| --- | --- |

+

prispevek ES (opredeljen kot najnižji izmed treh zneskov, navedenih v členu 12 Odločbe)

| + | prispevek končnega upravičenca in partnerjev v projektu |
| --- | --- |

+

prispevek končnega upravičenca in partnerjev v projektu

| + | prispevek tretjih strank |
| --- | --- |

+

prispevek tretjih strank

| + | prejemki, ki nastanejo zaradi projekta |
| --- | --- |

+

prejemki, ki nastanejo zaradi projekta

| = | skupni upravičeni stroški (SUS) |
| --- | --- |

=

| = | skupni prihodki |
| --- | --- |

=

Proračun je uravnotežen: skupni upravičeni stroški so enaki skupnim prihodkom.

I.3   Prihodki in načelo nepridobitnosti

| 1. | Projekti, ki jih podpira Sklad, morajo biti nepridobitne narave. Če na koncu projekta viri prihodkov, vključno s prejemki, presegajo izdatke, se prispevek iz Sklada za projekt ustrezno zmanjša. Vsi viri prihodkov za projekt morajo biti zabeleženi v računovodski evidenci ali davčni dokumentaciji upravičenca ter biti določljivi in nadzorovani. |
| --- | --- |

1.

Projekti, ki jih podpira Sklad, morajo biti nepridobitne narave. Če na koncu projekta viri prihodkov, vključno s prejemki, presegajo izdatke, se prispevek iz Sklada za projekt ustrezno zmanjša. Vsi viri prihodkov za projekt morajo biti zabeleženi v računovodski evidenci ali davčni dokumentaciji upravičenca ter biti določljivi in nadzorovani.

| 2. | Prihodke projekta sestavljajo finančni prispevki, ki jih projektu odobri Sklad, javni ali zasebni viri, vključno z lastnimi prispevki končnega upravičenca, kot tudi vsi prejemki, ki nastanejo zaradi projekta. Za namene tega pravila ‚prejemki‘ zajemajo prihodke, ki jih projekt prejme v obdobju upravičenosti iz točke I.4, od prodaje, najemnin, storitev, vpisnin ali drugih enakovrednih prihodkov. |
| --- | --- |

2.

Prihodke projekta sestavljajo finančni prispevki, ki jih projektu odobri Sklad, javni ali zasebni viri, vključno z lastnimi prispevki končnega upravičenca, kot tudi vsi prejemki, ki nastanejo zaradi projekta. Za namene tega pravila ‚prejemki‘ zajemajo prihodke, ki jih projekt prejme v obdobju upravičenosti iz točke I.4, od prodaje, najemnin, storitev, vpisnin ali drugih enakovrednih prihodkov.

| 3. | Prispevek Skupnosti, ki izhaja iz uporabe načela nepridobitnosti, kot je opredeljeno v členu 12(c) Odločbe, bodo ‚skupni upravičeni stroški‘, zmanjšani za ‚prispevke tretjih strank‘ in ‚prejemke, ki nastanejo zaradi projekta‘. |
| --- | --- |

3.

Prispevek Skupnosti, ki izhaja iz uporabe načela nepridobitnosti, kot je opredeljeno v členu 12(c) Odločbe, bodo ‚skupni upravičeni stroški‘, zmanjšani za ‚prispevke tretjih strank‘ in ‚prejemke, ki nastanejo zaradi projekta‘.

I.4   Obdobje upravičenosti

| 1. | Stroški, povezani s projektom, morajo nastati in ustrezna plačila (razen za amortizacijo) morajo biti izvršena po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do 30. junija leta N (2) +2, kar pomeni, da morajo stroški, povezani s projektom, nastati pred tem datumom. |
| --- | --- |

1.

Stroški, povezani s projektom, morajo nastati in ustrezna plačila (razen za amortizacijo) morajo biti izvršena po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do 30. junija leta N (2) +2, kar pomeni, da morajo stroški, povezani s projektom, nastati pred tem datumom.

| 2. | Izjema od obdobja upravičenosti iz odstavka 1 se dovoli za:






  (a) | projekte, ki prejemajo pomoč v okviru letnega programa 2007, v skladu s členom 33(3) temeljnega akta; |
| --- | --- | --- |

2.

Izjema od obdobja upravičenosti iz odstavka 1 se dovoli za:

(a)

projekte, ki prejemajo pomoč v okviru letnega programa 2007, v skladu s členom 33(3) temeljnega akta;

| (b) | tehnično pomoč za države članice (glej točko IV.3). |
| --- | --- |

(b)

tehnično pomoč za države članice (glej točko IV.3).

I.5   Evidenca o izdatkih

| 1. | Izdatki ustrezajo plačilom, ki jih je izvršil končni upravičenec. Plačila morajo imeti obliko finančnih (gotovinskih) transakcij z izjemo amortizacije. |
| --- | --- |

1.

Izdatki ustrezajo plačilom, ki jih je izvršil končni upravičenec. Plačila morajo imeti obliko finančnih (gotovinskih) transakcij z izjemo amortizacije.

| 2. | Izdatki se praviloma dokazujejo z uradnimi računi. Kadar to ni mogoče, se izdatki izkažejo z računovodskimi listinami ali dokazili enakovredne dokazne vrednosti. |
| --- | --- |

2.

Izdatki se praviloma dokazujejo z uradnimi računi. Kadar to ni mogoče, se izdatki izkažejo z računovodskimi listinami ali dokazili enakovredne dokazne vrednosti.

| 3. | Izdatki morajo biti opredeljivi in preverljivi. Zlasti morajo biti:






  (a) | zabeleženi v računovodskih evidencah končnega upravičenca; |
| --- | --- | --- |

3.

Izdatki morajo biti opredeljivi in preverljivi. Zlasti morajo biti:

(a)

zabeleženi v računovodskih evidencah končnega upravičenca;

| (b) | določeni v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima končni upravičenec sedež, ter v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva končnega upravičenca in |
| --- | --- |

(b)

določeni v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima končni upravičenec sedež, ter v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva končnega upravičenca in

| (c) | prijavljeni v skladu z zahtevami veljavne davčne in socialne zakonodaje. |
| --- | --- |

(c)

prijavljeni v skladu z zahtevami veljavne davčne in socialne zakonodaje.

| 4. | Kadar je to potrebno, morajo končni upravičenci hraniti overjene kopije računovodskih listin, ki dokazujejo prihodke in izdatke, ki nastanejo partnerjem v zvezi z zadevnim projektom. |
| --- | --- |

4.

Kadar je to potrebno, morajo končni upravičenci hraniti overjene kopije računovodskih listin, ki dokazujejo prihodke in izdatke, ki nastanejo partnerjem v zvezi z zadevnim projektom.

| 5. | Hramba in obdelava evidenc iz odstavkov 2 do 4 morata biti v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

5.

Hramba in obdelava evidenc iz odstavkov 2 do 4 morata biti v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov.

I.6   Območje uporabe

| 1. | Izdatki za ukrepe, opisane v členu 4 temeljnega akta, morajo:






  (a) | nastati končnim upravičencem, opredeljenim v točki I.1.1(e), in |
| --- | --- | --- |

1.

Izdatki za ukrepe, opisane v členu 4 temeljnega akta, morajo:

(a)

nastati končnim upravičencem, opredeljenim v točki I.1.1(e), in

| (b) | nastati na ozemlju države članice, razen kadar so povezani z ukrepi pred potovanjem iz člena 4.1(c) temeljnega akta, ki lahko nastanejo na ozemlju držav članic ali v državi izvora. |
| --- | --- |

(b)

nastati na ozemlju države članice, razen kadar so povezani z ukrepi pred potovanjem iz člena 4.1(c) temeljnega akta, ki lahko nastanejo na ozemlju držav članic ali v državi izvora.

| 2. | Partnerji v projektu, ki so registrirani in imajo sedež v tretjih državah, lahko sodelujejo v projektih, če s tem ne nastanejo dodatni stroški, razen v primeru mednarodnih organizacij javnega sektorja, ustanovljenih z medvladnimi sporazumi, in specializiranih agencij, ki jih ustanovijo take organizacije, Mednarodnega odbora Rdečega križa in Mednarodne federacije državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca. |
| --- | --- |

2.

Partnerji v projektu, ki so registrirani in imajo sedež v tretjih državah, lahko sodelujejo v projektih, če s tem ne nastanejo dodatni stroški, razen v primeru mednarodnih organizacij javnega sektorja, ustanovljenih z medvladnimi sporazumi, in specializiranih agencij, ki jih ustanovijo take organizacije, Mednarodnega odbora Rdečega križa in Mednarodne federacije državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca.

II.   Kategorije upravičenih stroškov (na ravni projekta)

II.1   Neposredni upravičeni stroški

Neposredni upravičeni stroški za projekt so tisti stroški, ki so ob ustreznem upoštevanju splošnih pogojev upravičenosti, določenih v delu I, določljivi kot posebni stroški, neposredno povezani z izvajanjem projekta. Neposredni stroški so vključeni v oceno celotnega proračuna projekta.

Upravičeni so naslednji neposredni stroški:

II.1.1   Stroški za osebje

| 1. | Stroški za osebje, dodeljeno projektu, tj. plače, prispevki za socialno varnost in drugi predpisani stroški, so upravičeni, če se ujemajo z običajno politiko plač upravičenca. |
| --- | --- |

1.

Stroški za osebje, dodeljeno projektu, tj. plače, prispevki za socialno varnost in drugi predpisani stroški, so upravičeni, če se ujemajo z običajno politiko plač upravičenca.

| 2. | V primeru mednarodnih organizacij lahko upravičeni stroški za osebje vključujejo sredstva za kritje stroškov predpisanih obveznosti in drugih upravičenih stroškov v zvezi s plačo. |
| --- | --- |

2.

V primeru mednarodnih organizacij lahko upravičeni stroški za osebje vključujejo sredstva za kritje stroškov predpisanih obveznosti in drugih upravičenih stroškov v zvezi s plačo.

| 3. | Ustrezni stroški za plače osebja javnih organov so upravičeni do mere, do katere so povezani s stroški za dejavnosti, ki jih ustrezni javni organ ne bi izvajal, če se zadevni projekt ne bi izvajal; to osebje se začasno premesti ali dodeli za izvajanje projekta s pisnim sklepom končnega upravičenca. |
| --- | --- |

3.

Ustrezni stroški za plače osebja javnih organov so upravičeni do mere, do katere so povezani s stroški za dejavnosti, ki jih ustrezni javni organ ne bi izvajal, če se zadevni projekt ne bi izvajal; to osebje se začasno premesti ali dodeli za izvajanje projekta s pisnim sklepom končnega upravičenca.

| 4. | Stroški osebja se podrobno opredelijo v načrtovanem proračunu, pri čemer je treba navesti naloge in število osebja. |
| --- | --- |

4.

Stroški osebja se podrobno opredelijo v načrtovanem proračunu, pri čemer je treba navesti naloge in število osebja.

II.1.2   Potni stroški in stroški bivanja

| 1. | Za neposredne upravičene stroške veljajo potni stroški in stroški bivanja za osebje ali druge osebe, ki sodelujejo v dejavnostih projekta in ki morajo potovati zaradi izvajanja projekta. |
| --- | --- |

1.

Za neposredne upravičene stroške veljajo potni stroški in stroški bivanja za osebje ali druge osebe, ki sodelujejo v dejavnostih projekta in ki morajo potovati zaradi izvajanja projekta.

| 2. | Potni stroški so upravičeni na podlagi dejansko nastalih stroškov. Stopnje povračila temeljijo na najcenejši obliki javnega prevoza in letalski prevozi se praviloma dovolijo samo za potovanja, daljša od 800 km (povratno potovanje), ali ko geografska oddaljenost namembnega kraja upravičuje potovanje z letalom. V primeru prevoza z lastnim vozilom se stroški običajno povrnejo na podlagi cen uporabe javnega prevoza ali na podlagi stopenj kilometrine v skladu z objavljenimi uradnimi pravili v zadevni državi članici ali stopenj kilometrine, ki jih uporablja končni upravičenec. |
| --- | --- |

2.

Potni stroški so upravičeni na podlagi dejansko nastalih stroškov. Stopnje povračila temeljijo na najcenejši obliki javnega prevoza in letalski prevozi se praviloma dovolijo samo za potovanja, daljša od 800 km (povratno potovanje), ali ko geografska oddaljenost namembnega kraja upravičuje potovanje z letalom. V primeru prevoza z lastnim vozilom se stroški običajno povrnejo na podlagi cen uporabe javnega prevoza ali na podlagi stopenj kilometrine v skladu z objavljenimi uradnimi pravili v zadevni državi članici ali stopenj kilometrine, ki jih uporablja končni upravičenec.

| 3. | Stroški bivanja so upravičeni na podlagi dejansko nastalih stroškov ali dnevnic. Kadar ima organizacija lastne dnevne stopnje (dnevnice), se te uporabljajo v okviru zgornjih mej, ki jih država članica določi v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. Za dnevnice običajno velja, da pokrivajo stroške za lokalni prevoz (vključno s taksiji), nastanitev, prehrano, lokalne telefonske pogovore in druge manjše izdatke. |
| --- | --- |

3.

Stroški bivanja so upravičeni na podlagi dejansko nastalih stroškov ali dnevnic. Kadar ima organizacija lastne dnevne stopnje (dnevnice), se te uporabljajo v okviru zgornjih mej, ki jih država članica določi v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. Za dnevnice običajno velja, da pokrivajo stroške za lokalni prevoz (vključno s taksiji), nastanitev, prehrano, lokalne telefonske pogovore in druge manjše izdatke.

II.1.3   Oprema

II.1.3.1   Splošna pravila

| 1. | Stroški, povezani z nakupom opreme, so upravičeni samo, če so bistveni za izvajanje projekta. Oprema ima tehnične značilnosti, ki jih zahteva projekt, in je skladna z veljavnimi merili in standardi. |
| --- | --- |

1.

Stroški, povezani z nakupom opreme, so upravičeni samo, če so bistveni za izvajanje projekta. Oprema ima tehnične značilnosti, ki jih zahteva projekt, in je skladna z veljavnimi merili in standardi.

| 2. | Izbira med zakupom, najemom ali nakupom mora vedno temeljiti na najcenejši možnosti. Če zakup ali najem nista možna zaradi kratkotrajnosti projekta ali hitre amortizacije opreme, je nakup sprejemljiv. |
| --- | --- |

2.

Izbira med zakupom, najemom ali nakupom mora vedno temeljiti na najcenejši možnosti. Če zakup ali najem nista možna zaradi kratkotrajnosti projekta ali hitre amortizacije opreme, je nakup sprejemljiv.

II.1.3.2   Najem in zakup

Izdatki, povezani s posli najema in zakupa, so upravičeni do sofinanciranja ob upoštevanju pravil, določenih v državi članici, nacionalne zakonodaje in prakse ter trajanja najema ali zakupa za namene projekta.

II.1.3.3   Nakup

| 1. | Kadar je oprema kupljena med trajanjem projekta, mora biti v proračunu določeno, ali so vključeni vsi stroški ali samo delež amortizacije opreme, ki ustreza trajanju uporabe za namene projekta in stopnji dejanske uporabe za namene projekta. Delež amortizacije opreme se izračuna v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili. |
| --- | --- |

1.

Kadar je oprema kupljena med trajanjem projekta, mora biti v proračunu določeno, ali so vključeni vsi stroški ali samo delež amortizacije opreme, ki ustreza trajanju uporabe za namene projekta in stopnji dejanske uporabe za namene projekta. Delež amortizacije opreme se izračuna v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili.

| 2. | Oprema, ki je bila kupljena pred začetkom projekta, vendar se uporablja za namene projekta, je upravičena na podlagi amortizacije. Ti stroški pa niso upravičeni, če je bila oprema prvotno kupljena z donacijo Skupnosti. |
| --- | --- |

2.

Oprema, ki je bila kupljena pred začetkom projekta, vendar se uporablja za namene projekta, je upravičena na podlagi amortizacije. Ti stroški pa niso upravičeni, če je bila oprema prvotno kupljena z donacijo Skupnosti.

| 3. | Za posamezne dele opreme, ki stanejo manj kot 20 000 EUR, so celotni stroški nakupa upravičeni, če je oprema kupljena pred zadnjimi tremi meseci trajanja projekta. Posamezni deli opreme, ki stanejo 20 000 EUR ali več, so upravičeni samo na podlagi amortizacije. |
| --- | --- |

3.

Za posamezne dele opreme, ki stanejo manj kot 20 000 EUR, so celotni stroški nakupa upravičeni, če je oprema kupljena pred zadnjimi tremi meseci trajanja projekta. Posamezni deli opreme, ki stanejo 20 000 EUR ali več, so upravičeni samo na podlagi amortizacije.

II.1.4   Nepremičnine

II.1.4.1   Splošna pravila

Nepremičnine imajo tehnične značilnosti, ki jih zahteva projekt, in so skladne z veljavnimi merili in standardi.

II.1.4.2   Najem

Najem nepremičnin je upravičen do sofinanciranja, če obstaja jasna povezava med najemom in cilji zadevnega projekta, pod spodaj navedenimi pogoji in brez poseganja v uporabo strožjih nacionalnih predpisov:

| (a) | nepremičnine niso bile kupljene z donacijo Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

nepremičnine niso bile kupljene z donacijo Skupnosti;

| (b) | nepremičnine se uporabljajo samo za izvajanje projekta. V nasprotnem primeru je upravičen samo tisti delež stroškov, ki ustreza uporabi za namene projekta. |
| --- | --- |

(b)

nepremičnine se uporabljajo samo za izvajanje projekta. V nasprotnem primeru je upravičen samo tisti delež stroškov, ki ustreza uporabi za namene projekta.

II.1.5   Potrošni material, zaloge in splošne storitve

Stroški za potrošni material, zaloge in splošne storitve so upravičeni, če so opredeljivi in neposredno potrebni za izvajanje projekta.

II.1.6   Sklepanje pogodb s podizvajalci

| 1. | Na splošno morajo biti končni upravičenci sposobni sami upravljati projekte. Znesek za naloge, ki se v okviru projekta oddajo v podizvajanje, mora biti jasno naveden v sporazumu o donaciji. |
| --- | --- |

1.

Na splošno morajo biti končni upravičenci sposobni sami upravljati projekte. Znesek za naloge, ki se v okviru projekta oddajo v podizvajanje, mora biti jasno naveden v sporazumu o donaciji.

| 2. | Izdatki, povezani z naslednjimi podizvajalskimi pogodbami, niso upravičeni do sofinanciranja Sklada:






  (a) | oddajanje v podizvajanje nalog, povezanih s splošnim upravljanjem projekta; |
| --- | --- | --- |

2.

Izdatki, povezani z naslednjimi podizvajalskimi pogodbami, niso upravičeni do sofinanciranja Sklada:

(a)

oddajanje v podizvajanje nalog, povezanih s splošnim upravljanjem projekta;

| (b) | oddajanje del podizvajalcem, ki povečuje stroške projekta, ne da bi se povečala njegova sorazmerna vrednost; |
| --- | --- |

(b)

oddajanje del podizvajalcem, ki povečuje stroške projekta, ne da bi se povečala njegova sorazmerna vrednost;

| (c) | podizvajalske pogodbe, sklenjene s posredniki ali svetovalci, v katerih je plačilo določeno kot odstotek skupnega stroška projekta, razen če tako plačilo utemelji končni upravičenec s sklicevanjem na dejansko vrednost opravljenega dela ali storitev. |
| --- | --- |

(c)

podizvajalske pogodbe, sklenjene s posredniki ali svetovalci, v katerih je plačilo določeno kot odstotek skupnega stroška projekta, razen če tako plačilo utemelji končni upravičenec s sklicevanjem na dejansko vrednost opravljenega dela ali storitev.

| 3. | Podizvajalci se v zvezi z vsemi podizvajalskimi pogodbami zavežejo, da revizijskim in nadzornim organom zagotovijo vse potrebne podatke, povezane z dejavnostmi podizvajalca. |
| --- | --- |

3.

Podizvajalci se v zvezi z vsemi podizvajalskimi pogodbami zavežejo, da revizijskim in nadzornim organom zagotovijo vse potrebne podatke, povezane z dejavnostmi podizvajalca.

II.1.7   Stroški, ki izhajajo neposredno iz zahtev, povezanih s sofinanciranjem Unije

Stroški, potrebni za izpolnjevanje zahtev, povezanih s sofinanciranjem Unije, kot so oglaševanje, preglednost, vrednotenje projekta, zunanja revizija, bančne garancije, stroški prevajanja itd., so upravičeni kot neposredni stroški.

II.1.8   Stroški za strokovnjake

Upravičeni so stroški pravnega svetovanja, notarski stroški ter stroški za tehnične in finančne strokovnjake.

II.1.9   Posebni stroški v zvezi z državljani tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe Sklada

| 1. | Za namene pomoči so upravičeni nakupi, ki jih je opravil končni upravičenec za državljane tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe Sklada, kot je opredeljeno v temeljnem aktu, in povračila stroškov, ki so jih imele te osebe in jih povrne končni upravičenec, pod naslednjimi posebnimi pogoji:






  (a) | končni upravičenec hrani vse potrebne podatke in dokaze v obdobju iz člena 41 temeljnega akta, da državljani tretjih držav, ki prejemajo to pomoč, spadajo na področje uporabe Sklada, kot je opredeljeno v temeljnem aktu; |
| --- | --- | --- |

1.

Za namene pomoči so upravičeni nakupi, ki jih je opravil končni upravičenec za državljane tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe Sklada, kot je opredeljeno v temeljnem aktu, in povračila stroškov, ki so jih imele te osebe in jih povrne končni upravičenec, pod naslednjimi posebnimi pogoji:

(a)

končni upravičenec hrani vse potrebne podatke in dokaze v obdobju iz člena 41 temeljnega akta, da državljani tretjih držav, ki prejemajo to pomoč, spadajo na področje uporabe Sklada, kot je opredeljeno v temeljnem aktu;

| (b) | končni upravičenec mora hraniti dokazila v zvezi z zagotovljeno podporo državljanom tretjih držav (kot so računi in potrdila) v obdobju iz člena 41 temeljnega akta. |
| --- | --- |

(b)

končni upravičenec mora hraniti dokazila v zvezi z zagotovljeno podporo državljanom tretjih držav (kot so računi in potrdila) v obdobju iz člena 41 temeljnega akta.

| 2. | Za dejavnosti, pri katerih je potrebna prisotnost oseb, ki pripadajo ciljni skupini (na primer usposabljanje), se lahko razdelijo manjše denarne spodbude kot dodatna pomoč, če njihova skupna vrednost ni višja od 25 000 EUR na projekt in se razdelijo posameznikom za vsak dogodek, usposabljanje ali podobno. Končni upravičenec vodi seznam z imeni oseb, časom in datumom plačila ter zagotovi ustrezno spremljanje, da se prepreči dvojno financiranje ali zloraba sredstev. |
| --- | --- |

2.

Za dejavnosti, pri katerih je potrebna prisotnost oseb, ki pripadajo ciljni skupini (na primer usposabljanje), se lahko razdelijo manjše denarne spodbude kot dodatna pomoč, če njihova skupna vrednost ni višja od 25 000 EUR na projekt in se razdelijo posameznikom za vsak dogodek, usposabljanje ali podobno. Končni upravičenec vodi seznam z imeni oseb, časom in datumom plačila ter zagotovi ustrezno spremljanje, da se prepreči dvojno financiranje ali zloraba sredstev.

II.2   Posredni upravičeni stroški

| 1. | Posredni upravičeni stroški ukrepa so stroški, ki ob upoštevanju pogojev za upravičenost iz točke I.1.1 niso opredeljivi kot posebni stroški, neposredno povezani z izvajanjem projekta. |
| --- | --- |

1.

Posredni upravičeni stroški ukrepa so stroški, ki ob upoštevanju pogojev za upravičenost iz točke I.1.1 niso opredeljivi kot posebni stroški, neposredno povezani z izvajanjem projekta.

| 2. | Z odstopanjem od točke I.1.1(e) in točke I.5 so posredni stroški izvajanja ukrepa lahko upravičeni na osnovi pavšalnega zneska finančne pomoči, določenega na največ 7 % celotnega zneska neposrednih upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

2.

Z odstopanjem od točke I.1.1(e) in točke I.5 so posredni stroški izvajanja ukrepa lahko upravičeni na osnovi pavšalnega zneska finančne pomoči, določenega na največ 7 % celotnega zneska neposrednih upravičenih stroškov.

| 3. | Organizacije, ki prejemajo donacijo za poslovanje iz proračuna Unije, ne morejo vključiti posrednih stroškov v svoj načrtovani proračun. |
| --- | --- |

3.

Organizacije, ki prejemajo donacijo za poslovanje iz proračuna Unije, ne morejo vključiti posrednih stroškov v svoj načrtovani proračun.

III.   Neupravičeni izdatki

Naslednji stroški niso upravičeni:

| (a) | DDV, razen če končni upravičenec lahko dokaže, da ga ne more dobiti povrnjenega; |
| --- | --- |

(a)

DDV, razen če končni upravičenec lahko dokaže, da ga ne more dobiti povrnjenega;

| (b) | donos kapitala, dolgovi in stroški dolžniške obveznosti, negativne obresti, devizne provizije in izgube, rezervacije za izgube ali morebitne bodoče obveznosti, plačilo dolgovanih obresti, dvomljivi dolgovi, globe, denarne kazni, stroški sodnih postopkov in prekomerni ali nepotrebni izdatki; |
| --- | --- |

(b)

donos kapitala, dolgovi in stroški dolžniške obveznosti, negativne obresti, devizne provizije in izgube, rezervacije za izgube ali morebitne bodoče obveznosti, plačilo dolgovanih obresti, dvomljivi dolgovi, globe, denarne kazni, stroški sodnih postopkov in prekomerni ali nepotrebni izdatki;

| (c) | stroški za reprezentanco izključno za projektno osebje; razumni stroški za gostoljubje na družabnih dogodkih, ki jih upravičuje projekt, kot je srečanje ob koncu projekta ali srečanja usmerjevalne skupine projekta, so dovoljeni; |
| --- | --- |

(c)

stroški za reprezentanco izključno za projektno osebje; razumni stroški za gostoljubje na družabnih dogodkih, ki jih upravičuje projekt, kot je srečanje ob koncu projekta ali srečanja usmerjevalne skupine projekta, so dovoljeni;

| (d) | stroški, ki jih je prijavil končni upravičenec in so bili kriti v okviru drugega projekta ali delovnega programa, ki prejema donacijo Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

stroški, ki jih je prijavil končni upravičenec in so bili kriti v okviru drugega projekta ali delovnega programa, ki prejema donacijo Skupnosti;

| (e) | nakup zemljišča ter nakup, gradnja in prenova nepremičnine; |
| --- | --- |

(e)

nakup zemljišča ter nakup, gradnja in prenova nepremičnine;

| (f) | prispevki v naravi. |
| --- | --- |

(f)

prispevki v naravi.

IV.   Tehnična pomoč na pobudo držav članic

| 1. | Vsi stroški, potrebni za izvajanje Sklada, ki nastanejo odgovornemu organu, pooblaščenemu organu, revizijskemu organu, organu za potrjevanje ali drugim organom, ki pomagajo pri nalogah iz odstavka 2, so upravičeni v okviru tehnične pomoči v mejah, določenih v členu 15 temeljnega akta. |
| --- | --- |

1.

Vsi stroški, potrebni za izvajanje Sklada, ki nastanejo odgovornemu organu, pooblaščenemu organu, revizijskemu organu, organu za potrjevanje ali drugim organom, ki pomagajo pri nalogah iz odstavka 2, so upravičeni v okviru tehnične pomoči v mejah, določenih v členu 15 temeljnega akta.

| 2. | Vključeni so naslednji izdatki:






  (a) | izdatki, povezani s pripravo, izbiro, ocenjevanjem, upravljanjem in spremljanjem ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

Vključeni so naslednji izdatki:

(a)

izdatki, povezani s pripravo, izbiro, ocenjevanjem, upravljanjem in spremljanjem ukrepov;

| (b) | izdatki, povezani z revizijami in pregledi ukrepov ali projektov na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

izdatki, povezani z revizijami in pregledi ukrepov ali projektov na kraju samem;

| (c) | izdatki, povezani z ocenjevanjem ukrepov ali projektov; |
| --- | --- |

(c)

izdatki, povezani z ocenjevanjem ukrepov ali projektov;

| (d) | izdatki, povezani z informacijami, razširjanjem in preglednostjo v zvezi z ukrepi; |
| --- | --- |

(d)

izdatki, povezani z informacijami, razširjanjem in preglednostjo v zvezi z ukrepi;

| (e) | izdatki za pridobitev, namestitev in vzdrževanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje in ocenjevanje skladov; |
| --- | --- |

(e)

izdatki za pridobitev, namestitev in vzdrževanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje in ocenjevanje skladov;

| (f) | izdatki za seje nadzornih odborov in pododborov v zvezi z izvajanjem ukrepov; ti izdatki lahko vključujejo tudi stroške strokovnjakov in drugih udeležencev teh odborov, vključno z udeleženci iz tretjih držav, če je njihova navzočnost bistvena za učinkovito izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

(f)

izdatki za seje nadzornih odborov in pododborov v zvezi z izvajanjem ukrepov; ti izdatki lahko vključujejo tudi stroške strokovnjakov in drugih udeležencev teh odborov, vključno z udeleženci iz tretjih držav, če je njihova navzočnost bistvena za učinkovito izvajanje ukrepov;

| (g) | izdatki za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje Sklada. |
| --- | --- |

(g)

izdatki za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje Sklada.

| 3. | Opraviti je treba dejavnosti, povezane s tehnično pomočjo, in izvršiti ustrezna plačila po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do roka za predložitev končnega poročila o izvajanju letnega programa. |
| --- | --- |

3.

Opraviti je treba dejavnosti, povezane s tehnično pomočjo, in izvršiti ustrezna plačila po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do roka za predložitev končnega poročila o izvajanju letnega programa.

| 4. | Vsa javna naročila je treba izvesti v skladu z nacionalnimi pravili o javnih naročilih, ki so določena v državi članici. |
| --- | --- |

4.

Vsa javna naročila je treba izvesti v skladu z nacionalnimi pravili o javnih naročilih, ki so določena v državi članici.

| 5. | Države članice lahko izvedejo ukrepe tehnične pomoči za ta sklad skupaj z ukrepi tehnične pomoči za nekatere ali vse štiri sklade. Vendar je v tem primeru samo tisti delež stroškov, uporabljen za izvajanje skupnega ukrepa, ki ustreza temu skladu, upravičen do financiranja iz tega sklada, države članice pa zagotovijo, da:






  (a) | se delež stroškov za skupni ukrep razumno in preverljivo pripiše ustreznemu skladu ter |
| --- | --- | --- |

5.

Države članice lahko izvedejo ukrepe tehnične pomoči za ta sklad skupaj z ukrepi tehnične pomoči za nekatere ali vse štiri sklade. Vendar je v tem primeru samo tisti delež stroškov, uporabljen za izvajanje skupnega ukrepa, ki ustreza temu skladu, upravičen do financiranja iz tega sklada, države članice pa zagotovijo, da:

(a)

se delež stroškov za skupni ukrep razumno in preverljivo pripiše ustreznemu skladu ter

| (b) | ne pride do dvojnega financiranja stroškov.“ |
| --- | --- |

(b)

ne pride do dvojnega financiranja stroškov.“

---

(1)  Če je primerno.“

1

(2)  Pri čemer je ‚N‘ leto, navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic.

2

---

| 9.3.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 62/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 62/46

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 3. marca 2011

o spremembi Odločbe 2008/22/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 1290)

(Besedilo v angleškem, bolgarskem, češkem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/152/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ in razveljavitvi Odločbe Sveta 2004/904/ES (1) ter zlasti člena 23 in člena 35(4) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na izkušnje, pridobljene od začetka delovanja Evropskega sklada za begunce, je primerno pojasniti obveznosti iz Odločbe Komisije 2008/22/ES (2) v zvezi s preglednostjo, enakim obravnavanjem in nediskriminacijo pri izvajanju projektov. |
| --- | --- |

(1)

Glede na izkušnje, pridobljene od začetka delovanja Evropskega sklada za begunce, je primerno pojasniti obveznosti iz Odločbe Komisije 2008/22/ES (2) v zvezi s preglednostjo, enakim obravnavanjem in nediskriminacijo pri izvajanju projektov.

| (2) | Države članice morajo poročati o izvajanju letnih programov. Zato je primerno pojasniti, katere informacije morajo zagotoviti. |
| --- | --- |

(2)

Države članice morajo poročati o izvajanju letnih programov. Zato je primerno pojasniti, katere informacije morajo zagotoviti.

| (3) | Za zmanjšanje upravnih bremen držav članic in povečanje pravne varnosti je treba poenostaviti in pojasniti pravila o upravičenosti izdatkov za ukrepe, ki jih sofinancira Evropski sklad za begunce. |
| --- | --- |

(3)

Za zmanjšanje upravnih bremen držav članic in povečanje pravne varnosti je treba poenostaviti in pojasniti pravila o upravičenosti izdatkov za ukrepe, ki jih sofinancira Evropski sklad za begunce.

| (4) | Večina sprememb, uvedenih s tem sklepom, začne veljati takoj. Ker pa se letna programa za leti 2009 in 2010 že izvajata, je treba spremenjena pravila o upravičenosti izdatkov za ukrepe, ki jih sofinancira Evropski sklad za begunce, začeti uporabljati z letnim programom za leto 2011. Vendar je treba državam članicam omogočiti, da navedena pravila pod nekaterimi pogoji uporabijo že prej. |
| --- | --- |

(4)

Večina sprememb, uvedenih s tem sklepom, začne veljati takoj. Ker pa se letna programa za leti 2009 in 2010 že izvajata, je treba spremenjena pravila o upravičenosti izdatkov za ukrepe, ki jih sofinancira Evropski sklad za begunce, začeti uporabljati z letnim programom za leto 2011. Vendar je treba državam članicam omogočiti, da navedena pravila pod nekaterimi pogoji uporabijo že prej.

| (5) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je temeljni akt za Združeno kraljestvo zavezujoč in zato posledično tudi ta sklep. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je temeljni akt za Združeno kraljestvo zavezujoč in zato posledično tudi ta sklep.

| (6) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je temeljni akt za Irsko zavezujoč in zato posledično tudi ta sklep. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je temeljni akt za Irsko zavezujoč in zato posledično tudi ta sklep.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ta sklep za Dansko ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ta sklep za Dansko ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem skupnega odbora za „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ustanovljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov (3). |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem skupnega odbora za „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, ustanovljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov (3).

| (9) | Odločbo 2008/22/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Odločbo 2008/22/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2008/22/ES se spremeni:

| 1. | V členu 9(1) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Kakršna koli bistvena sprememba vsebine razpisov za zbiranje predlogov se objavi pod enakimi pogoji.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 9(1) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Kakršna koli bistvena sprememba vsebine razpisov za zbiranje predlogov se objavi pod enakimi pogoji.“

| 2. | Člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  Pogodbe o izvajanju
  Pri sklepanju pogodb o izvajanju projektov državni, regionalni ali lokalni organi, osebe javnega prava ter združenja, ki jih ustanovijo en ali več teh organov ali več teh oseb javnega prava, delujejo v skladu z veljavnim pravom ter veljavnimi načeli Unije in držav članic o javnih naročilih.
  Subjekti, ki niso navedeni v prvem odstavku, sklenejo pogodbe o izvajanju projektov na podlagi ustrezne objave razpisa, da se zagotovi usklajenost z načeli preglednosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja. Pogodbe v vrednosti manj kot 100 000 EUR je mogoče skleniti, če zadevni subjekt pridobi vsaj tri ponudbe. Brez poseganja v nacionalna pravila za pogodbe v vrednosti manj kot 5 000 EUR ne veljajo nikakršne postopkovne obveznosti.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Pogodbe o izvajanju

Pri sklepanju pogodb o izvajanju projektov državni, regionalni ali lokalni organi, osebe javnega prava ter združenja, ki jih ustanovijo en ali več teh organov ali več teh oseb javnega prava, delujejo v skladu z veljavnim pravom ter veljavnimi načeli Unije in držav članic o javnih naročilih.

Subjekti, ki niso navedeni v prvem odstavku, sklenejo pogodbe o izvajanju projektov na podlagi ustrezne objave razpisa, da se zagotovi usklajenost z načeli preglednosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja. Pogodbe v vrednosti manj kot 100 000 EUR je mogoče skleniti, če zadevni subjekt pridobi vsaj tri ponudbe. Brez poseganja v nacionalna pravila za pogodbe v vrednosti manj kot 5 000 EUR ne veljajo nikakršne postopkovne obveznosti.“

| 3. | V členu 21 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Odgovorni organ z uradnim dopisom obvesti Komisijo o vsaki bistveni spremembi v sistemu upravljanja in nadzora ter ji pošlje spremenjeni opis sistema upravljanja in nadzora takoj, ko je to mogoče, najpozneje pa ob začetku veljavnosti takih sprememb.“ |
| --- | --- |

3.

V členu 21 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Odgovorni organ z uradnim dopisom obvesti Komisijo o vsaki bistveni spremembi v sistemu upravljanja in nadzora ter ji pošlje spremenjeni opis sistema upravljanja in nadzora takoj, ko je to mogoče, najpozneje pa ob začetku veljavnosti takih sprememb.“

| 4. | V členu 24 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   V finančnih tabelah, povezanih s poročili o napredku in končnimi poročili, je prikazana razdelitev zneskov po prednostnih nalogah in posebnih prednostnih nalogah, kakor je določeno v strateških smernicah.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 24 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   V finančnih tabelah, povezanih s poročili o napredku in končnimi poročili, je prikazana razdelitev zneskov po prednostnih nalogah in posebnih prednostnih nalogah, kakor je določeno v strateških smernicah.“

| 5. | Člen 25 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se dodajo naslednji stavki:
  „Vse spremembe revizijske strategije, ki je bila predložena v skladu s členom 30(1)(c) temeljnega akta in jo je Komisija sprejela, se čim prej pošljejo Komisiji. Spremenjena revizijska strategija se oblikuje v skladu z vzorcem iz Priloge 6, uvedene spremembe pa se označijo.“; |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 25 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se dodajo naslednji stavki:

„Vse spremembe revizijske strategije, ki je bila predložena v skladu s členom 30(1)(c) temeljnega akta in jo je Komisija sprejela, se čim prej pošljejo Komisiji. Spremenjena revizijska strategija se oblikuje v skladu z vzorcem iz Priloge 6, uvedene spremembe pa se označijo.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Razen v primerih, ko je letni prispevek Skupnosti za vsakega od zadnjih dveh letnih programov, ki jih je sprejela Komisija, nižji od 1 milijona EUR, revizijski organ predloži letni revizijski načrt pred 15. februarjem vsako leto od leta 2010. Revizijski načrt se oblikuje v skladu z vzorcem iz Priloge 6. Državam članicam pri predložitvi letnih revizijskih načrtov ni treba ponovno predložiti revizijske strategije. V primeru združene revizijske strategije, kakor je določeno v členu 30(2) temeljnega akta, se lahko predloži združeni letni revizijski načrt.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Razen v primerih, ko je letni prispevek Skupnosti za vsakega od zadnjih dveh letnih programov, ki jih je sprejela Komisija, nižji od 1 milijona EUR, revizijski organ predloži letni revizijski načrt pred 15. februarjem vsako leto od leta 2010. Revizijski načrt se oblikuje v skladu z vzorcem iz Priloge 6. Državam članicam pri predložitvi letnih revizijskih načrtov ni treba ponovno predložiti revizijske strategije. V primeru združene revizijske strategije, kakor je določeno v členu 30(2) temeljnega akta, se lahko predloži združeni letni revizijski načrt.“

| 6. | Člen 26 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 26
  Dokumenti, ki jih izda organ za potrjevanje
  1.   Potrdilo v zvezi z zahtevkom za drugo plačilo iz naslova predfinanciranja iz člena 39(4) temeljnega akta oblikuje organ za potrjevanje, odgovorni organ pa ga posreduje Komisiji na vzorcu iz Priloge 8.
  2.   Potrdilo v zvezi z zahtevkom za končno plačilo iz člena 40(1)(a) temeljnega akta oblikuje organ za potrjevanje, odgovorni organ pa ga posreduje Komisiji na vzorcu iz Priloge 9.“ |
| --- | --- |

6.

Člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Dokumenti, ki jih izda organ za potrjevanje

1.   Potrdilo v zvezi z zahtevkom za drugo plačilo iz naslova predfinanciranja iz člena 39(4) temeljnega akta oblikuje organ za potrjevanje, odgovorni organ pa ga posreduje Komisiji na vzorcu iz Priloge 8.

2.   Potrdilo v zvezi z zahtevkom za končno plačilo iz člena 40(1)(a) temeljnega akta oblikuje organ za potrjevanje, odgovorni organ pa ga posreduje Komisiji na vzorcu iz Priloge 9.“

| 7. | Člen 37 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 37
  Elektronska izmenjava dokumentov
  Poleg pravilno podpisanih dokumentov iz poglavja 3 v papirni obliki se informacije pošljejo tudi elektronsko.“ |
| --- | --- |

7.

Člen 37 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 37

Elektronska izmenjava dokumentov

Poleg pravilno podpisanih dokumentov iz poglavja 3 v papirni obliki se informacije pošljejo tudi elektronsko.“

| 8. | Priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

8.

Priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

1.   Točke 1 do 7 člena 1 in točke 1 do 5 Priloge se uporabljajo od dne sprejetja tega sklepa.

2.   Točka 6 Priloge se začne uporabljati najpozneje z začetkom izvajanja letnih programov za leto 2011.

3.   Države članice se lahko odločijo, da točko 6 Priloge uporabijo v zvezi s projekti, ki se že izvajajo ali se bodo začeli izvajati, od letnih programov za leti 2009 in 2010 naprej ob popolnem spoštovanju načel enakega obravnavanja, preglednosti in nediskriminacije. V tem primeru države članice v celoti uporabijo nova pravila za zadevni projekt in po potrebi spremenijo sporazum o donaciji. Samo glede izdatkov za tehnično pomoč se države članice lahko odločijo, da točko 6 Priloge uporabijo od letnega programa za leto 2008 naprej.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 3. marca 2011

Za Komisijo

Cecilia MALMSTRÖM

Članica Komisije

---

(1)  UL L 144, 6.6.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 7, 10.1.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

3

---

PRILOGA

Priloge k Odločbi 2008/22/ES se spremenijo:

| 1. | Priloga 3 se spremeni:






  1.1 | točka 2 se črta; |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga 3 se spremeni:

1.1

točka 2 se črta;

| 1.2 | točka 4.2 se črta; |
| --- | --- |

1.2

točka 4.2 se črta;

| 2. | Priloga 4 se spremeni:






  2.1 | v delu A se točka 1.2 nadomesti z naslednjim:






  „1.2 | Opis postopka v zvezi z izbiro projektov (na ravni odgovornega organa/pooblaščenega organa ali povezanih organov) in njihovih rezultatov“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga 4 se spremeni:

2.1

v delu A se točka 1.2 nadomesti z naslednjim:

„1.2

Opis postopka v zvezi z izbiro projektov (na ravni odgovornega organa/pooblaščenega organa ali povezanih organov) in njihovih rezultatov“;

| 2.2 | v točki 2 dela A se v zadnjem stolpcu razpredelnice 1 črta beseda „upravičeni“; |
| --- | --- |

2.2

v točki 2 dela A se v zadnjem stolpcu razpredelnice 1 črta beseda „upravičeni“;

| 2.3 | v delu A se vstavi točka 1.4a:






  „1.4a. | Drugo poslovanje“; |
| --- | --- | --- |

2.3

v delu A se vstavi točka 1.4a:

„1.4a.

Drugo poslovanje“;

| 3. | V Prilogi 5 se spremeni del A:






  3.1 | točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:






  „1.2 | Po potrebi posodobljena različica opisa organizacije izbire projektov (na ravni odgovornega organa/pooblaščenega organa ali povezanih organov) in njihovih rezultatov iz poročila o napredku“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V Prilogi 5 se spremeni del A:

3.1

točka 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„1.2

Po potrebi posodobljena različica opisa organizacije izbire projektov (na ravni odgovornega organa/pooblaščenega organa ali povezanih organov) in njihovih rezultatov iz poročila o napredku“;

| 3.2 | vstavi se točka 1.4a:






  „1.4a. | Drugo poslovanje“ |
| --- | --- | --- |

3.2

vstavi se točka 1.4a:

„1.4a.

Drugo poslovanje“

| 3.3 | doda se točka 1.8:






  „1.8 | Potrditev, da sistem upravljanja in nadzora ni bil bistveno spremenjen od zadnje spremembe, uradno sporočene Komisiji dne ...“; |
| --- | --- | --- |

3.3

doda se točka 1.8:

„1.8

Potrditev, da sistem upravljanja in nadzora ni bil bistveno spremenjen od zadnje spremembe, uradno sporočene Komisiji dne ...“;

| 3.4 | točka 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   FINANČNO IZVAJANJE

  Končno poročilo o izvajanju letnega programa


  Razpredelnica 1


  Podrobno finančno poročilo | Država članica [...] |
| --- | --- | --- |

3.4

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   FINANČNO IZVAJANJE

Končno poročilo o izvajanju letnega programa

Razpredelnica 1

Podrobno finančno poročilo

Država članica [...]

| | Zadevni letni program [...] |
| --- | --- |

Zadevni letni program [...]

| | Stanje dne: [dan/mesec/leto] |
| --- | --- |

Stanje dne: [dan/mesec/leto]

| (vsi zneski so v EUR) | Predvideno s strani DČ (v letnem programu, kot ga je odobrila Komisija) | Dodeljeno na ravni DČ | Dejanski zneski, ki jih sprejme odgovorni organ
  (stroški, ki jih imajo upravičenci, in končni prispevek ES) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukrepi | Projekti | Ref. pred-nostna naloga | Ref. posebna prednostna naloga (1) | Skupni načrtovani stroški
  (a) | Prispevek ES
  (b) | % prispevka ES
  (c = b/a) | Skupni upravičeni stroški
  (d) | Prispevek ES
  (e) | % prispevka ES
  (f = e/d) | Skupni upravičeni stroški
  (g) | Prispevek ES
  (h) | % prispevka ES
  (i = h/g) | Prispevki tretjih strank
  (j) | Prejemki, ki nastanejo zaradi projekta
  (k) | Še ni plačano/za izterjavo s strani odgovornega organa |
| Ukrep 1: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj ukrep 1 | | | | | | | | | | | | |
| Ukrep...: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj ukrep: [...] | | | | | | | | | | | | |
| Ukrep N: [...] | Projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Skupaj ukrep N | | | | | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč | | | | | | | | | | | | |
| Druge operacije (1) | | | | | | | | | | | | |
| SKUPAJ | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | | |

(vsi zneski so v EUR)

Predvideno s strani DČ (v letnem programu, kot ga je odobrila Komisija)

Dodeljeno na ravni DČ

Dejanski zneski, ki jih sprejme odgovorni organ

(stroški, ki jih imajo upravičenci, in končni prispevek ES)

Ukrepi

Projekti

Ref. pred-nostna naloga

Ref. posebna prednostna naloga (1)

Skupni načrtovani stroški

(a)

Prispevek ES

(b)

% prispevka ES

(c = b/a)

Skupni upravičeni stroški

(d)

Prispevek ES

(e)

% prispevka ES

(f = e/d)

Skupni upravičeni stroški

(g)

Prispevek ES

(h)

% prispevka ES

(i = h/g)

Prispevki tretjih strank

(j)

Prejemki, ki nastanejo zaradi projekta

(k)

Še ni plačano/za izterjavo s strani odgovornega organa

Ukrep 1: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Skupaj ukrep 1

Ukrep...: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Skupaj ukrep: [...]

Ukrep N: [...]

Projekt 1: [...]

Projekt N: [...]

Skupaj ukrep N

Tehnična pomoč

Druge operacije (1)

SKUPAJ

0

0

0 %

0

0

0 %

0

0

0 %

0

| 3.5 | točka 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   PRILOGE
  Usklajenost upravičenih izdatkov in prihodkov projekta z načelom nepridobitnosti in kratek opis projekta.

  Končno poročilo o izvajanju letnega programa


  Preglednica 6 A


  Upravičeni stroški in viri prihodkov projekta. Usklajenost z načelom nepridobitnosti iz točke I.3.3 Priloge 11

  Stanje dne: dan/mesec/leto | Upravičeni stroški | Viri prihodkov |
| --- | --- | --- | --- |
| | Neposredni stroški | Posredni stroški | Skupni upravičeni stroški | Prispevek EU | Prispevek tretjih strank | Prejemki, ki nastanejo zaradi projekta | Skupni prihodki
  (kot so določeni v točki I.3.3 Priloge 11) |
| | (a) | (b) | (c) = (a) + (b) | (e) | (f) | (g) | (h) = (e) + (f) +(g) |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| itd. | | | | | | | |
| SKUPAJ UKREP 1: | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| itd. | | | | | | | |
| SKUPAJ UKREP 2: | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| Sklic projekta | | | | | | | |
| itd. | | | | | | | |
| SKUPAJ UKREP N | | | | | | | |
| TEHNIČNA POMOČ | | | | | | | |
| SKUPAJ LETNI PROGRAM | | | | | | | |

3.5

točka 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   PRILOGE

Usklajenost upravičenih izdatkov in prihodkov projekta z načelom nepridobitnosti in kratek opis projekta.

Končno poročilo o izvajanju letnega programa

Preglednica 6 A

Upravičeni stroški in viri prihodkov projekta. Usklajenost z načelom nepridobitnosti iz točke I.3.3 Priloge 11

Stanje dne: dan/mesec/leto

Upravičeni stroški

Viri prihodkov

Neposredni stroški

Posredni stroški

Skupni upravičeni stroški

Prispevek EU

Prispevek tretjih strank

Prejemki, ki nastanejo zaradi projekta

Skupni prihodki

(kot so določeni v točki I.3.3 Priloge 11)

(a)

(b)

(c) = (a) + (b)

(e)

(f)

(g)

(h) = (e) + (f) +(g)

Sklic projekta

Sklic projekta

Sklic projekta

itd.

SKUPAJ UKREP 1:

Sklic projekta

Sklic projekta

Sklic projekta

itd.

SKUPAJ UKREP 2:

Sklic projekta

Sklic projekta

Sklic projekta

itd.

SKUPAJ UKREP N

TEHNIČNA POMOČ

SKUPAJ LETNI PROGRAM

Image

| 4. | Priloga 8 se spremeni:






  4.1 | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga 8 se spremeni:

4.1

naslov se nadomesti z naslednjim:

| 4.2 | v opombi 1 se črta beseda „upravičenih“; |
| --- | --- |

4.2

v opombi 1 se črta beseda „upravičenih“;

| 4.3 | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | so prijavljeni izdatki nastali v povezavi z ukrepi, izbranimi za financiranje v skladu z merili, ki veljajo za letni program;“; |
| --- | --- | --- |

4.3

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

so prijavljeni izdatki nastali v povezavi z ukrepi, izbranimi za financiranje v skladu z merili, ki veljajo za letni program;“;

| 5. | Priloga 9 se spremeni: naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

5.

Priloga 9 se spremeni: naslov se nadomesti z naslednjim:

| 6. | Priloga 11 se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA 11

  PRAVILA O UPRAVIČENOSTI IZDATKOV – EVROPSKI SKLAD ZA BEGUNCE

  I.   Splošna načela

  I.1   Osnovna načela







  1. | V skladu s temeljnim aktom morajo izdatki, da so upravičeni:






  (a) | spadati na področje uporabe Sklada in njegovih ciljev iz členov 1 in 2 temeljnega akta; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Priloga 11 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA 11

PRAVILA O UPRAVIČENOSTI IZDATKOV – EVROPSKI SKLAD ZA BEGUNCE

I.   Splošna načela

I.1   Osnovna načela

1.

V skladu s temeljnim aktom morajo izdatki, da so upravičeni:

(a)

spadati na področje uporabe Sklada in njegovih ciljev iz členov 1 in 2 temeljnega akta;

| (b) | biti v okviru upravičenih ukrepov iz člena 3 temeljnega akta ali, v primeru nujnih ukrepov, povezani z upravičenimi ukrepi iz člena 5 temeljnega akta; |
| --- | --- |

(b)

biti v okviru upravičenih ukrepov iz člena 3 temeljnega akta ali, v primeru nujnih ukrepov, povezani z upravičenimi ukrepi iz člena 5 temeljnega akta;

| (c) | biti potrebni za izvajanje dejavnosti, zajetih v projektu, ki je del večletnih in letnih programov, kot jih odobri Komisija, ali zajeti v nujnih ukrepih, kakor so opredeljeni v členu 5 temeljnega akta, kadar ti ukrepi spreminjajo ustrezni letni program; |
| --- | --- |

(c)

biti potrebni za izvajanje dejavnosti, zajetih v projektu, ki je del večletnih in letnih programov, kot jih odobri Komisija, ali zajeti v nujnih ukrepih, kakor so opredeljeni v členu 5 temeljnega akta, kadar ti ukrepi spreminjajo ustrezni letni program;

| (d) | biti razumni in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti; |
| --- | --- |

(d)

biti razumni in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti;

| (e) | nastati končnemu upravičencu in/ali partnerjem v projektu, ki imajo sedež in so registrirani v državi članici, razen v primeru mednarodnih organizacij javnega sektorja, ustanovljenih z medvladnimi sporazumi, in specializiranih agencij, ki jih ustanovijo take organizacije, Mednarodnega odbora Rdečega križa in Mednarodne federacije državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca. V zvezi s členom 39(2) Odločbe se pravila, ki se uporabljajo za končnega upravičenca, smiselno uporabljajo za vse partnerje v projektu; |
| --- | --- |

(e)

nastati končnemu upravičencu in/ali partnerjem v projektu, ki imajo sedež in so registrirani v državi članici, razen v primeru mednarodnih organizacij javnega sektorja, ustanovljenih z medvladnimi sporazumi, in specializiranih agencij, ki jih ustanovijo take organizacije, Mednarodnega odbora Rdečega križa in Mednarodne federacije državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca. V zvezi s členom 39(2) Odločbe se pravila, ki se uporabljajo za končnega upravičenca, smiselno uporabljajo za vse partnerje v projektu;

| (f) | biti povezani s ciljnimi skupinami iz člena 6 temeljnega akta; |
| --- | --- |

(f)

biti povezani s ciljnimi skupinami iz člena 6 temeljnega akta;

| (g) | nastati v skladu s posebnimi določbami v sporazumu o donaciji. |
| --- | --- |

(g)

nastati v skladu s posebnimi določbami v sporazumu o donaciji.

| 2. | V primeru večletnih ukrepov v smislu člena 14(6) temeljnega akta se za uporabo teh pravil o upravičenosti kot projekt šteje samo tisti del ukrepa, ki se sofinancira iz letnega programa. |
| --- | --- |

2.

V primeru večletnih ukrepov v smislu člena 14(6) temeljnega akta se za uporabo teh pravil o upravičenosti kot projekt šteje samo tisti del ukrepa, ki se sofinancira iz letnega programa.

| 3. | Projekti, ki jih podpira Sklad, se ne financirajo iz drugih virov, ki jih zajema proračun Skupnosti. Projekti, ki jih podpira Sklad, se sofinancirajo iz javnih ali zasebnih virov. |
| --- | --- |

3.

Projekti, ki jih podpira Sklad, se ne financirajo iz drugih virov, ki jih zajema proračun Skupnosti. Projekti, ki jih podpira Sklad, se sofinancirajo iz javnih ali zasebnih virov.

I.2   Proračun projekta

Proračun projekta se predstavi na naslednji način:

| Odhodki | Prihodki |
| --- | --- |
| + | neposredni stroški (NS) |

Odhodki

Prihodki

+

neposredni stroški (NS)

| + | posredni stroški (določen odstotek NS, opredeljen v sporazumu o donaciji) |
| --- | --- |

+

posredni stroški (določen odstotek NS, opredeljen v sporazumu o donaciji)

| + | prispevek ES (opredeljen kot najnižji izmed treh zneskov, navedenih v členu 12 Odločbe) |
| --- | --- |

+

prispevek ES (opredeljen kot najnižji izmed treh zneskov, navedenih v členu 12 Odločbe)

| + | prispevek končnega upravičenca in partnerjev v projektu |
| --- | --- |

+

prispevek končnega upravičenca in partnerjev v projektu

| + | prispevek tretjih strank |
| --- | --- |

+

prispevek tretjih strank

| + | prejemki, ki nastanejo zaradi projekta |
| --- | --- |

+

prejemki, ki nastanejo zaradi projekta

| = | skupni upravičeni stroški (SUS) |
| --- | --- |

=

| = | skupni prihodki |
| --- | --- |

=

Proračun je uravnotežen: skupni upravičeni stroški so enaki skupnim prihodkom.

I.3   Prihodki in načelo nepridobitnosti

| 1. | Projekti, ki jih podpira Sklad, morajo biti nepridobitne narave. Če na koncu projekta viri prihodkov, vključno s prejemki, presegajo izdatke, se prispevek iz Sklada za projekt ustrezno zmanjša. Vsi viri prihodkov za projekt morajo biti zabeleženi v računovodski evidenci ali davčni dokumentaciji upravičenca ter biti določljivi in nadzorovani. |
| --- | --- |

1.

Projekti, ki jih podpira Sklad, morajo biti nepridobitne narave. Če na koncu projekta viri prihodkov, vključno s prejemki, presegajo izdatke, se prispevek iz Sklada za projekt ustrezno zmanjša. Vsi viri prihodkov za projekt morajo biti zabeleženi v računovodski evidenci ali davčni dokumentaciji upravičenca ter biti določljivi in nadzorovani.

| 2. | Prihodke projekta sestavljajo finančni prispevki, ki jih projektu odobri Sklad, javni ali zasebni viri, vključno z lastnimi prispevki končnega upravičenca, kot tudi vsi prejemki, ki nastanejo zaradi projekta. Za namene tega pravila „prejemki“ zajemajo prihodke, ki jih projekt prejme v obdobju upravičenosti iz točke I.4, od prodaje, najemnin, storitev, vpisnin ali drugih enakovrednih prihodkov. |
| --- | --- |

2.

Prihodke projekta sestavljajo finančni prispevki, ki jih projektu odobri Sklad, javni ali zasebni viri, vključno z lastnimi prispevki končnega upravičenca, kot tudi vsi prejemki, ki nastanejo zaradi projekta. Za namene tega pravila „prejemki“ zajemajo prihodke, ki jih projekt prejme v obdobju upravičenosti iz točke I.4, od prodaje, najemnin, storitev, vpisnin ali drugih enakovrednih prihodkov.

| 3. | Prispevek Skupnosti, ki izhaja iz uporabe načela nepridobitnosti, kot je opredeljeno v členu 12(c) Odločbe, bodo „skupni upravičeni stroški“, zmanjšani za „prispevke tretjih strank“ in „prejemke, ki nastanejo zaradi projekta“. |
| --- | --- |

3.

Prispevek Skupnosti, ki izhaja iz uporabe načela nepridobitnosti, kot je opredeljeno v členu 12(c) Odločbe, bodo „skupni upravičeni stroški“, zmanjšani za „prispevke tretjih strank“ in „prejemke, ki nastanejo zaradi projekta“.

I.4   Obdobje upravičenosti

| 1. | Stroški, povezani s projektom, morajo nastati in ustrezna plačila (razen za amortizacijo) morajo biti izvršena po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do 30. junija leta N (2) +2, kar pomeni, da morajo stroški, povezani s projektom, nastati pred tem datumom. |
| --- | --- |

1.

Stroški, povezani s projektom, morajo nastati in ustrezna plačila (razen za amortizacijo) morajo biti izvršena po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do 30. junija leta N (2) +2, kar pomeni, da morajo stroški, povezani s projektom, nastati pred tem datumom.

| 2. | Izjema od obdobja upravičenosti iz odstavka 1 se dovoli za nujne ukrepe (glej člen 21(3) temeljnega akta) in za tehnično pomoč za države članice (glej točko IV.3). |
| --- | --- |

2.

Izjema od obdobja upravičenosti iz odstavka 1 se dovoli za nujne ukrepe (glej člen 21(3) temeljnega akta) in za tehnično pomoč za države članice (glej točko IV.3).

I.5   Evidenca o izdatkih

| 1. | Izdatki ustrezajo plačilom, ki jih je izvršil končni upravičenec. Plačila morajo imeti obliko finančnih (gotovinskih) transakcij z izjemo amortizacije. |
| --- | --- |

1.

Izdatki ustrezajo plačilom, ki jih je izvršil končni upravičenec. Plačila morajo imeti obliko finančnih (gotovinskih) transakcij z izjemo amortizacije.

| 2. | Izdatki se praviloma dokazujejo z uradnimi računi. Kadar to ni mogoče, se izdatki izkažejo z računovodskimi listinami ali dokazili enakovredne dokazne vrednosti. |
| --- | --- |

2.

Izdatki se praviloma dokazujejo z uradnimi računi. Kadar to ni mogoče, se izdatki izkažejo z računovodskimi listinami ali dokazili enakovredne dokazne vrednosti.

| 3. | Izdatki morajo biti opredeljivi in preverljivi. Zlasti morajo biti:






  (a) | zabeleženi v računovodskih evidencah končnega upravičenca; |
| --- | --- | --- |

3.

Izdatki morajo biti opredeljivi in preverljivi. Zlasti morajo biti:

(a)

zabeleženi v računovodskih evidencah končnega upravičenca;

| (b) | določeni v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima končni upravičenec sedež, ter v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva končnega upravičenca in |
| --- | --- |

(b)

določeni v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima končni upravičenec sedež, ter v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva končnega upravičenca in

| (c) | prijavljeni v skladu z zahtevami veljavne davčne in socialne zakonodaje. |
| --- | --- |

(c)

prijavljeni v skladu z zahtevami veljavne davčne in socialne zakonodaje.

| 4. | Kadar je to potrebno, morajo končni upravičenci hraniti overjene kopije računovodskih listin, ki dokazujejo prihodke in izdatke, ki nastanejo partnerjem v zvezi z zadevnim projektom. |
| --- | --- |

4.

Kadar je to potrebno, morajo končni upravičenci hraniti overjene kopije računovodskih listin, ki dokazujejo prihodke in izdatke, ki nastanejo partnerjem v zvezi z zadevnim projektom.

| 5. | Hramba in obdelava evidenc iz odstavkov 2 do 4 morata biti v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

5.

Hramba in obdelava evidenc iz odstavkov 2 do 4 morata biti v skladu z nacionalno zakonodajo o varstvu podatkov.

I.6   Območje uporabe

| 1. | Izdatki za ukrepe, opisane v členih 3 in 5 temeljnega akta, morajo:






  (a) | nastati končnim upravičencem, opredeljenim v točki I.1.1.(e), in |
| --- | --- | --- |

1.

Izdatki za ukrepe, opisane v členih 3 in 5 temeljnega akta, morajo:

(a)

nastati končnim upravičencem, opredeljenim v točki I.1.1.(e), in

| (b) | nastati na ozemlju države članice, razen v povezavi z ukrepi, ki se nanašajo na ponovno naselitev iz člena 3(5) temeljnega akta, ki lahko nastanejo na ozemlju držav članic ali v državi gostiteljici. |
| --- | --- |

(b)

nastati na ozemlju države članice, razen v povezavi z ukrepi, ki se nanašajo na ponovno naselitev iz člena 3(5) temeljnega akta, ki lahko nastanejo na ozemlju držav članic ali v državi gostiteljici.

| 2. | Partnerji v projektu, ki so registrirani in imajo sedež v tretjih državah, lahko sodelujejo v projektih, če s tem ne nastanejo dodatni stroški, razen v primeru mednarodnih organizacij javnega sektorja, ustanovljenih z medvladnimi sporazumi, in specializiranih agencij, ki jih ustanovijo take organizacije, Mednarodnega odbora Rdečega križa in Mednarodne federacije državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca. |
| --- | --- |

2.

Partnerji v projektu, ki so registrirani in imajo sedež v tretjih državah, lahko sodelujejo v projektih, če s tem ne nastanejo dodatni stroški, razen v primeru mednarodnih organizacij javnega sektorja, ustanovljenih z medvladnimi sporazumi, in specializiranih agencij, ki jih ustanovijo take organizacije, Mednarodnega odbora Rdečega križa in Mednarodne federacije državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca.

II.   Kategorije upravičenih stroškov (na ravni projekta)

II.1   Neposredni upravičeni stroški

Neposredni upravičeni stroški za projekt so tisti stroški, ki so ob ustreznem upoštevanju splošnih pogojev upravičenosti, določenih v delu I, določljivi kot posebni stroški, neposredno povezani z izvajanjem projekta. Neposredni stroški so vključeni v oceno celotnega proračuna projekta.

Upravičeni so naslednji neposredni stroški:

II.1.1   Stroški za osebje

| 1. | Stroški za osebje, dodeljeno projektu, tj. plače, prispevki za socialno varnost in drugi predpisani stroški, so upravičeni, če se ujemajo z običajno politiko plač upravičenca. |
| --- | --- |

1.

Stroški za osebje, dodeljeno projektu, tj. plače, prispevki za socialno varnost in drugi predpisani stroški, so upravičeni, če se ujemajo z običajno politiko plač upravičenca.

| 2. | V primeru mednarodnih organizacij lahko upravičeni stroški za osebje vključujejo sredstva za kritje stroškov predpisanih obveznosti in drugih upravičenih stroškov v zvezi s plačo. |
| --- | --- |

2.

V primeru mednarodnih organizacij lahko upravičeni stroški za osebje vključujejo sredstva za kritje stroškov predpisanih obveznosti in drugih upravičenih stroškov v zvezi s plačo.

| 3. | Ustrezni stroški za plače osebja javnih organov so upravičeni do mere, do katere so povezani s stroški za dejavnosti, ki jih ustrezni javni organ ne bi izvajal, če se zadevni projekt ne bi izvajal; to osebje se začasno premesti ali dodeli za izvajanje projekta s pisnim sklepom končnega upravičenca. |
| --- | --- |

3.

Ustrezni stroški za plače osebja javnih organov so upravičeni do mere, do katere so povezani s stroški za dejavnosti, ki jih ustrezni javni organ ne bi izvajal, če se zadevni projekt ne bi izvajal; to osebje se začasno premesti ali dodeli za izvajanje projekta s pisnim sklepom končnega upravičenca.

| 4. | Stroški za osebje se podrobno opredelijo v načrtovanem proračunu, pri čemer je treba navesti naloge in število osebja. |
| --- | --- |

4.

Stroški za osebje se podrobno opredelijo v načrtovanem proračunu, pri čemer je treba navesti naloge in število osebja.

II.1.2   Potni stroški in stroški bivanja

| 1. | Za neposredne upravičene stroške veljajo potni stroški in stroški bivanja za osebje ali druge osebe, ki sodelujejo v dejavnostih projekta in ki morajo potovati zaradi izvajanja projekta. |
| --- | --- |

1.

Za neposredne upravičene stroške veljajo potni stroški in stroški bivanja za osebje ali druge osebe, ki sodelujejo v dejavnostih projekta in ki morajo potovati zaradi izvajanja projekta.

| 2. | Potni stroški so upravičeni na podlagi dejansko nastalih stroškov. Stopnje povračila temeljijo na najcenejši obliki javnega prevoza in letalski prevozi se praviloma dovolijo samo za potovanja, daljša od 800 km (povratno potovanje), ali ko geografska oddaljenost namembnega kraja upravičuje potovanje z letalom. V primeru prevoza z lastnim vozilom se stroški običajno povrnejo na podlagi cen uporabe javnega prevoza ali na podlagi stopenj kilometrine v skladu z objavljenimi uradnimi pravili v zadevni državi članici ali stopenj kilometrine, ki jih uporablja končni upravičenec. |
| --- | --- |

2.

Potni stroški so upravičeni na podlagi dejansko nastalih stroškov. Stopnje povračila temeljijo na najcenejši obliki javnega prevoza in letalski prevozi se praviloma dovolijo samo za potovanja, daljša od 800 km (povratno potovanje), ali ko geografska oddaljenost namembnega kraja upravičuje potovanje z letalom. V primeru prevoza z lastnim vozilom se stroški običajno povrnejo na podlagi cen uporabe javnega prevoza ali na podlagi stopenj kilometrine v skladu z objavljenimi uradnimi pravili v zadevni državi članici ali stopenj kilometrine, ki jih uporablja končni upravičenec.

| 3. | Stroški bivanja so upravičeni na podlagi dejansko nastalih stroškov ali dnevnic. Kadar ima organizacija lastne dnevne stopnje (dnevnice), se te uporabljajo v okviru zgornjih mej, ki jih država članica določi v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. Za dnevnice običajno velja, da pokrivajo stroške za lokalni prevoz (vključno s taksiji), nastanitev, prehrano, lokalne telefonske pogovore in druge manjše izdatke. |
| --- | --- |

3.

Stroški bivanja so upravičeni na podlagi dejansko nastalih stroškov ali dnevnic. Kadar ima organizacija lastne dnevne stopnje (dnevnice), se te uporabljajo v okviru zgornjih mej, ki jih država članica določi v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. Za dnevnice običajno velja, da pokrivajo stroške za lokalni prevoz (vključno s taksiji), nastanitev, prehrano, lokalne telefonske pogovore in druge manjše izdatke.

II.1.3.   Oprema

II.1.3.1   Splošna pravila

| 1. | Stroški, povezani z nakupom opreme, so upravičeni samo, če so bistveni za izvajanje projekta. Oprema ima tehnične značilnosti, ki jih zahteva projekt, in je skladna z veljavnimi merili in standardi. |
| --- | --- |

1.

Stroški, povezani z nakupom opreme, so upravičeni samo, če so bistveni za izvajanje projekta. Oprema ima tehnične značilnosti, ki jih zahteva projekt, in je skladna z veljavnimi merili in standardi.

| 2. | Izbira med zakupom, najemom ali nakupom mora vedno temeljiti na najcenejši možnosti. Če zakup ali najem nista možna zaradi kratkotrajnosti projekta ali hitre amortizacije opreme, je nakup sprejemljiv. |
| --- | --- |

2.

Izbira med zakupom, najemom ali nakupom mora vedno temeljiti na najcenejši možnosti. Če zakup ali najem nista možna zaradi kratkotrajnosti projekta ali hitre amortizacije opreme, je nakup sprejemljiv.

II.1.3.2   Najem in zakup

Izdatki, povezani s posli najema in zakupa, so upravičeni do sofinanciranja ob upoštevanju pravil, določenih v državi članici, nacionalne zakonodaje in prakse ter trajanja najema ali zakupa za namene projekta.

II.1.3.3   Nakup

| 1. | Kadar je oprema kupljena med trajanjem projekta, mora biti v proračunu določeno, ali so upravičeni in vključeni vsi stroški ali samo delež amortizacije opreme, ki ustreza trajanju uporabe za namene projekta in stopnji dejanske uporabe za namene projekta. Delež amortizacije opreme se izračuna v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili. |
| --- | --- |

1.

Kadar je oprema kupljena med trajanjem projekta, mora biti v proračunu določeno, ali so upravičeni in vključeni vsi stroški ali samo delež amortizacije opreme, ki ustreza trajanju uporabe za namene projekta in stopnji dejanske uporabe za namene projekta. Delež amortizacije opreme se izračuna v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili.

| 2. | Oprema, ki je bila kupljena pred začetkom projekta, vendar se uporablja za namene projekta, je upravičena na podlagi amortizacije. Ti stroški pa niso upravičeni, če je bila oprema prvotno kupljena z donacijo Skupnosti. |
| --- | --- |

2.

Oprema, ki je bila kupljena pred začetkom projekta, vendar se uporablja za namene projekta, je upravičena na podlagi amortizacije. Ti stroški pa niso upravičeni, če je bila oprema prvotno kupljena z donacijo Skupnosti.

| 3. | Za posamezne dele opreme, ki stanejo manj kot 20 000 EUR, so celotni stroški nakupa upravičeni, če je oprema kupljena pred zadnjimi tremi meseci trajanja projekta. Posamezni deli opreme, ki stanejo 20 000 EUR ali več, so upravičeni samo na podlagi amortizacije. |
| --- | --- |

3.

Za posamezne dele opreme, ki stanejo manj kot 20 000 EUR, so celotni stroški nakupa upravičeni, če je oprema kupljena pred zadnjimi tremi meseci trajanja projekta. Posamezni deli opreme, ki stanejo 20 000 EUR ali več, so upravičeni samo na podlagi amortizacije.

II.1.4   Nepremičnine

II.1.4.1   Splošna pravila

V primeru nakupa, gradnje, prenove ali najema nepremičnin imajo nepremičnine tehnične značilnosti, ki jih zahteva projekt, in so skladne z veljavnimi merili in standardi.

II.1.4.2   Nakup, gradnja ali prenova

| 1. | Kadar je pridobitev nepremičnin bistvena za izvajanje projekta in jasno povezana z njegovimi cilji, sta nakup nepremičnin, tj. že zgrajenih zgradb, ali gradnja nepremičnin upravičena do sofinanciranja pod spodaj navedenimi pogoji in brez poseganja v uporabo strožjih nacionalnih predpisov:






  (a) | pridobi se potrdilo neodvisnega pooblaščenega cenilca ali ustrezno pooblaščenega uradnega organa, ki ugotovi, da nakupna cena ne presega tržne vrednosti, in potrdi, da so nepremičnine v skladu z nacionalnimi predpisi, ali pa natančno navede točke, ki niso skladne in jih končni upravičenec namerava odpraviti v okviru projekta; |
| --- | --- | --- |

1.

Kadar je pridobitev nepremičnin bistvena za izvajanje projekta in jasno povezana z njegovimi cilji, sta nakup nepremičnin, tj. že zgrajenih zgradb, ali gradnja nepremičnin upravičena do sofinanciranja pod spodaj navedenimi pogoji in brez poseganja v uporabo strožjih nacionalnih predpisov:

(a)

pridobi se potrdilo neodvisnega pooblaščenega cenilca ali ustrezno pooblaščenega uradnega organa, ki ugotovi, da nakupna cena ne presega tržne vrednosti, in potrdi, da so nepremičnine v skladu z nacionalnimi predpisi, ali pa natančno navede točke, ki niso skladne in jih končni upravičenec namerava odpraviti v okviru projekta;

| (b) | nepremičnine niso bile kupljene z donacijo Skupnosti kadar koli pred izvajanjem projekta; |
| --- | --- |

(b)

nepremičnine niso bile kupljene z donacijo Skupnosti kadar koli pred izvajanjem projekta;

| (c) | nepremičnine se morajo uporabljati izključno za namen, naveden v projektu; |
| --- | --- |

(c)

nepremičnine se morajo uporabljati izključno za namen, naveden v projektu;

| (d) | upravičen je le tisti delež amortizacije zgradb, ki ustreza trajanju uporabe za namene projekta in stopnji dejanske uporabe za namene projekta; amortizacija se izračuna v skladu z nacionalnimi računovodskimi pravili. |
| --- | --- |

(d)

upravičen je le tisti delež amortizacije zgradb, ki ustreza trajanju uporabe za namene projekta in stopnji dejanske uporabe za namene projekta; amortizacija se izračuna v skladu z nacionalnimi računovodskimi pravili.

| 2. | Pod pogojem (c) iz odstavka 1 so celotni stroški prenove in modernizacije zgradb upravičeni do najvišjega zneska 100 000 EUR. Nad tem pragom se uporabljata pogoja (c) in (d) iz odstavka 1. |
| --- | --- |

2.

Pod pogojem (c) iz odstavka 1 so celotni stroški prenove in modernizacije zgradb upravičeni do najvišjega zneska 100 000 EUR. Nad tem pragom se uporabljata pogoja (c) in (d) iz odstavka 1.

II.1.4.3   Najem

Najem nepremičnin je upravičen do sofinanciranja, če obstaja jasna povezava med najemom in cilji zadevnega projekta, pod spodaj navedenimi pogoji in brez poseganja v uporabo strožjih nacionalnih predpisov:

| (a) | nepremičnine niso bile kupljene z donacijo Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

nepremičnine niso bile kupljene z donacijo Skupnosti;

| (b) | nepremičnine se morajo uporabljati samo za izvajanje projekta. V nasprotnem primeru je upravičen samo tisti delež stroškov, ki ustreza uporabi za namene projekta. |
| --- | --- |

(b)

nepremičnine se morajo uporabljati samo za izvajanje projekta. V nasprotnem primeru je upravičen samo tisti delež stroškov, ki ustreza uporabi za namene projekta.

II.1.5   Potrošni material, zaloge in splošne storitve

Stroški za potrošni material, zaloge in splošne storitve so upravičeni, če so opredeljivi in neposredno potrebni za izvajanje projekta.

II.1.6   Sklepanje pogodb s podizvajalci

| 1. | Na splošno morajo biti končni upravičenci sposobni sami upravljati projekte. Znesek za naloge, ki se v okviru projekta oddajo v podizvajanje, mora biti jasno naveden v sporazumu o donaciji. |
| --- | --- |

1.

Na splošno morajo biti končni upravičenci sposobni sami upravljati projekte. Znesek za naloge, ki se v okviru projekta oddajo v podizvajanje, mora biti jasno naveden v sporazumu o donaciji.

| 2. | Izdatki, povezani z naslednjimi podizvajalskimi pogodbami, niso upravičeni do sofinanciranja Sklada:






  (a) | oddajanje v podizvajanje nalog, povezanih s splošnim upravljanjem projekta; |
| --- | --- | --- |

2.

Izdatki, povezani z naslednjimi podizvajalskimi pogodbami, niso upravičeni do sofinanciranja Sklada:

(a)

oddajanje v podizvajanje nalog, povezanih s splošnim upravljanjem projekta;

| (b) | oddajanje del podizvajalcem, ki povečuje stroške projekta, ne da bi se povečala njegova sorazmerna vrednost; |
| --- | --- |

(b)

oddajanje del podizvajalcem, ki povečuje stroške projekta, ne da bi se povečala njegova sorazmerna vrednost;

| (c) | podizvajalske pogodbe, sklenjene s posredniki ali svetovalci, v katerih je plačilo določeno kot odstotek skupnega stroška projekta, razen če tako plačilo utemelji končni upravičenec s sklicevanjem na dejansko vrednost opravljenega dela ali storitev. |
| --- | --- |

(c)

podizvajalske pogodbe, sklenjene s posredniki ali svetovalci, v katerih je plačilo določeno kot odstotek skupnega stroška projekta, razen če tako plačilo utemelji končni upravičenec s sklicevanjem na dejansko vrednost opravljenega dela ali storitev.

| 3. | Podizvajalci se v zvezi z vsemi podizvajalskimi pogodbami zavežejo, da revizijskim in nadzornim organom zagotovijo vse potrebne podatke, povezane z dejavnostmi podizvajalca. |
| --- | --- |

3.

Podizvajalci se v zvezi z vsemi podizvajalskimi pogodbami zavežejo, da revizijskim in nadzornim organom zagotovijo vse potrebne podatke, povezane z dejavnostmi podizvajalca.

II.1.7   Stroški, ki izhajajo neposredno iz zahtev, povezanih s sofinanciranjem Unije

Stroški, potrebni za izpolnjevanje zahtev, povezanih s sofinanciranjem Unije, kot so oglaševanje, preglednost, vrednotenje projekta, zunanja revizija, bančne garancije, stroški prevajanja itd., so upravičeni kot neposredni stroški.

II.1.8   Stroški za strokovnjake

Upravičeni so stroški pravnega svetovanja, notarski stroški ter stroški za tehnične in finančne strokovnjake.

II.1.9   Posebni stroški v zvezi s ciljnimi skupinami

| 1. | Za namene pomoči so upravičeni nakupi, ki jih je opravil končni upravičenec za ciljne skupine, in povračila stroškov, ki so jih imele ciljne skupine in jih povrne končni upravičenec, pod naslednjimi posebnimi pogoji:






  (a) | končni upravičenec hrani vse potrebne podatke in dokaze v obdobju iz člena 43 temeljnega akta, da osebe, ki prejemajo to pomoč, ustrezajo ciljni skupini iz člena 6 temeljnega akta; |
| --- | --- | --- |

1.

Za namene pomoči so upravičeni nakupi, ki jih je opravil končni upravičenec za ciljne skupine, in povračila stroškov, ki so jih imele ciljne skupine in jih povrne končni upravičenec, pod naslednjimi posebnimi pogoji:

(a)

končni upravičenec hrani vse potrebne podatke in dokaze v obdobju iz člena 43 temeljnega akta, da osebe, ki prejemajo to pomoč, ustrezajo ciljni skupini iz člena 6 temeljnega akta;

| (b) | končni upravičenec mora hraniti dokazila v zvezi z zagotovljeno podporo (kot so računi in potrdila) v obdobju iz člena 43 temeljnega akta, da so osebe prejele to podporo. |
| --- | --- |

(b)

končni upravičenec mora hraniti dokazila v zvezi z zagotovljeno podporo (kot so računi in potrdila) v obdobju iz člena 43 temeljnega akta, da so osebe prejele to podporo.

| 2. | Za dejavnosti, pri katerih je potrebna prisotnost oseb, ki pripadajo ciljni skupini (na primer usposabljanje), se lahko razdelijo manjše denarne spodbude kot dodatna pomoč, če njihova skupna vrednost ni višja od 25 000 EUR na projekt in se razdelijo posameznikom za vsak dogodek, usposabljanje ali podobno. Končni upravičenec vodi seznam z imeni oseb, časom in datumom plačila ter zagotovi ustrezno spremljanje, da se prepreči dvojno financiranje ali zloraba sredstev. |
| --- | --- |

2.

Za dejavnosti, pri katerih je potrebna prisotnost oseb, ki pripadajo ciljni skupini (na primer usposabljanje), se lahko razdelijo manjše denarne spodbude kot dodatna pomoč, če njihova skupna vrednost ni višja od 25 000 EUR na projekt in se razdelijo posameznikom za vsak dogodek, usposabljanje ali podobno. Končni upravičenec vodi seznam z imeni oseb, časom in datumom plačila ter zagotovi ustrezno spremljanje, da se prepreči dvojno financiranje ali zloraba sredstev.

II.1.10   Izredni ukrepi

| 1. | Na podlagi ustrezno upravičenih razlogov je mogoče dovoliti odstopanja od pravil o upravičenosti iz tega sklepa za izdatke, povezane z nujnimi ukrepi, če so odobreni v odločbi Komisije o odobritvi nujnih ukrepov. |
| --- | --- |

1.

Na podlagi ustrezno upravičenih razlogov je mogoče dovoliti odstopanja od pravil o upravičenosti iz tega sklepa za izdatke, povezane z nujnimi ukrepi, če so odobreni v odločbi Komisije o odobritvi nujnih ukrepov.

| 2. | V skladu s členom 21(3) temeljnega akta obdobje upravičenosti traja največ šest mesecev, kar pomeni, da morajo stroški, povezani s projektom, nastati v tem obdobju. |
| --- | --- |

2.

V skladu s členom 21(3) temeljnega akta obdobje upravičenosti traja največ šest mesecev, kar pomeni, da morajo stroški, povezani s projektom, nastati v tem obdobju.

II.2   Posredni upravičeni stroški

| 1. | Posredni upravičeni stroški ukrepa so stroški, ki ob upoštevanju pogojev za upravičenost iz točke I.1.1 niso opredeljivi kot posebni stroški, neposredno povezani z izvajanjem projekta. |
| --- | --- |

1.

Posredni upravičeni stroški ukrepa so stroški, ki ob upoštevanju pogojev za upravičenost iz točke I.1.1 niso opredeljivi kot posebni stroški, neposredno povezani z izvajanjem projekta.

| 2. | Z odstopanjem od točke I.1.1(e) in točke I.5 so posredni stroški izvajanja ukrepa lahko upravičeni na osnovi pavšalnega zneska finančne pomoči, določenega na največ 7 % celotnega zneska neposrednih upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

2.

Z odstopanjem od točke I.1.1(e) in točke I.5 so posredni stroški izvajanja ukrepa lahko upravičeni na osnovi pavšalnega zneska finančne pomoči, določenega na največ 7 % celotnega zneska neposrednih upravičenih stroškov.

| 3. | Organizacije, ki prejemajo donacijo za poslovanje iz proračuna Unije, ne morejo vključiti posrednih stroškov v svoj načrtovani proračun. |
| --- | --- |

3.

Organizacije, ki prejemajo donacijo za poslovanje iz proračuna Unije, ne morejo vključiti posrednih stroškov v svoj načrtovani proračun.

III.   Neupravičeni izdatki

Naslednji stroški niso upravičeni:

| (a) | DDV, razen če končni upravičenec lahko dokaže, da ga ne more dobiti povrnjenega; |
| --- | --- |

(a)

DDV, razen če končni upravičenec lahko dokaže, da ga ne more dobiti povrnjenega;

| (b) | donos kapitala, dolgovi in stroški dolžniške obveznosti, negativne obresti, devizne provizije in izgube, rezervacije za izgube ali morebitne bodoče obveznosti, plačilo dolgovanih obresti, dvomljivi dolgovi, globe, denarne kazni, stroški sodnih postopkov in prekomerni ali nepotrebni izdatki; |
| --- | --- |

(b)

donos kapitala, dolgovi in stroški dolžniške obveznosti, negativne obresti, devizne provizije in izgube, rezervacije za izgube ali morebitne bodoče obveznosti, plačilo dolgovanih obresti, dvomljivi dolgovi, globe, denarne kazni, stroški sodnih postopkov in prekomerni ali nepotrebni izdatki;

| (c) | stroški za reprezentanco izključno za projektno osebje; razumni stroški za gostoljubje na družabnih dogodkih, ki jih upravičuje projekt, kot je srečanje ob koncu projekta ali srečanja usmerjevalne skupine projekta, so dovoljeni; |
| --- | --- |

(c)

stroški za reprezentanco izključno za projektno osebje; razumni stroški za gostoljubje na družabnih dogodkih, ki jih upravičuje projekt, kot je srečanje ob koncu projekta ali srečanja usmerjevalne skupine projekta, so dovoljeni;

| (d) | stroški, ki jih je prijavil končni upravičenec in so bili kriti v okviru drugega projekta ali delovnega programa, ki prejema donacijo Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

stroški, ki jih je prijavil končni upravičenec in so bili kriti v okviru drugega projekta ali delovnega programa, ki prejema donacijo Skupnosti;

| (e) | nakup zemljišč; |
| --- | --- |

(e)

nakup zemljišč;

| (f) | prispevki v naravi. |
| --- | --- |

(f)

prispevki v naravi.

IV.   Tehnična pomoč na pobudo držav članic

| 1. | Vsi stroški, potrebni za izvajanje Sklada, ki nastanejo odgovornemu organu, pooblaščenemu organu, revizijskemu organu, organu za potrjevanje ali drugim organom, ki pomagajo pri nalogah iz odstavka 2, so upravičeni v okviru tehnične pomoči v mejah, določenih v členu 16 temeljnega akta. |
| --- | --- |

1.

Vsi stroški, potrebni za izvajanje Sklada, ki nastanejo odgovornemu organu, pooblaščenemu organu, revizijskemu organu, organu za potrjevanje ali drugim organom, ki pomagajo pri nalogah iz odstavka 2, so upravičeni v okviru tehnične pomoči v mejah, določenih v členu 16 temeljnega akta.

| 2. | Vključeni so naslednji izdatki:






  (a) | izdatki, povezani s pripravo, izbiro, ocenjevanjem, upravljanjem in spremljanjem ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

Vključeni so naslednji izdatki:

(a)

izdatki, povezani s pripravo, izbiro, ocenjevanjem, upravljanjem in spremljanjem ukrepov;

| (b) | izdatki, povezani z revizijami in pregledi ukrepov ali projektov na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

izdatki, povezani z revizijami in pregledi ukrepov ali projektov na kraju samem;

| (c) | izdatki, povezani z ocenjevanjem ukrepov ali projektov; |
| --- | --- |

(c)

izdatki, povezani z ocenjevanjem ukrepov ali projektov;

| (d) | izdatki, povezani z informacijami, razširjanjem in preglednostjo v zvezi z ukrepi; |
| --- | --- |

(d)

izdatki, povezani z informacijami, razširjanjem in preglednostjo v zvezi z ukrepi;

| (e) | izdatki za pridobitev, namestitev in vzdrževanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje in ocenjevanje skladov; |
| --- | --- |

(e)

izdatki za pridobitev, namestitev in vzdrževanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje in ocenjevanje skladov;

| (f) | izdatki za seje nadzornih odborov in pododborov v zvezi z izvajanjem ukrepov; ti izdatki lahko vključujejo tudi stroške strokovnjakov in drugih udeležencev teh odborov, vključno z udeleženci iz tretjih držav, če je njihova navzočnost bistvena za učinkovito izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

(f)

izdatki za seje nadzornih odborov in pododborov v zvezi z izvajanjem ukrepov; ti izdatki lahko vključujejo tudi stroške strokovnjakov in drugih udeležencev teh odborov, vključno z udeleženci iz tretjih držav, če je njihova navzočnost bistvena za učinkovito izvajanje ukrepov;

| (g) | izdatki za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje Sklada. |
| --- | --- |

(g)

izdatki za okrepitev upravne zmogljivosti za izvajanje Sklada.

| 3. | Opraviti je treba dejavnosti, povezane s tehnično pomočjo, in izvršiti ustrezna plačila po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do roka za predložitev končnega poročila o izvajanju letnega programa. |
| --- | --- |

3.

Opraviti je treba dejavnosti, povezane s tehnično pomočjo, in izvršiti ustrezna plačila po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do roka za predložitev končnega poročila o izvajanju letnega programa.

| 4. | Vsa javna naročila je treba izvesti v skladu z nacionalnimi pravili o javnih naročilih, ki so določena v državi članici. |
| --- | --- |

4.

Vsa javna naročila je treba izvesti v skladu z nacionalnimi pravili o javnih naročilih, ki so določena v državi članici.

| 5. | Države članice lahko izvedejo ukrepe tehnične pomoči za ta sklad skupaj z ukrepi tehnične pomoči za nekatere ali vse štiri sklade. Vendar je v tem primeru samo tisti delež stroškov, uporabljen za izvajanje skupnega ukrepa, ki ustreza temu skladu, upravičen do financiranja iz tega sklada, države članice pa zagotovijo, da:






  (a) | se delež stroškov za skupni ukrep razumno in preverljivo pripiše ustreznemu skladu ter |
| --- | --- | --- |

5.

Države članice lahko izvedejo ukrepe tehnične pomoči za ta sklad skupaj z ukrepi tehnične pomoči za nekatere ali vse štiri sklade. Vendar je v tem primeru samo tisti delež stroškov, uporabljen za izvajanje skupnega ukrepa, ki ustreza temu skladu, upravičen do financiranja iz tega sklada, države članice pa zagotovijo, da:

(a)

se delež stroškov za skupni ukrep razumno in preverljivo pripiše ustreznemu skladu ter

| (b) | ne pride do dvojnega financiranja stroškov.“ |
| --- | --- |

(b)

ne pride do dvojnega financiranja stroškov.“

---

(1)  Če je primerno.“

1

(2)  Pri čemer je „N“ leto, navedeno v sklepu o financiranju, s katerim se odobrijo letni programi držav članic.

2

---