# Euroopa Liidu L 61/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.061.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 61 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide8. märts 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.061.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 61

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide8. märts 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 224/2011, 7. märts 2011, põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kindlasummalise tasu kehtestamise kohta alates 2011. aruandeaastast | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 225/2011, 7. märts 2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1277/2005, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 273/2004 (narkootikumide lähteainete kohta) ja nõukogu määruse (EÜ) nr 111/2005 (millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad) rakenduseeskirjad | 2 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 226/2011, 7. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 227/2011, 7. märts 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 7 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/29/EL, 7. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka etridiasool, ja muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/30/EL, 7. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenbutatiinoksiid, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/31/EL, 7. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine metüülpirimifossi kasutuse piiramisega (
  1
  ) | 18 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2011/146/ÜVJP, 7. märts 2011, millega muudetakse otsust 2010/145/ÜVJP, millega pikendatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist toetavate meetmete kehtivusaega | 21 |
| | | 2011/147/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 29. september 2010, abikava C 4/09 (ex N 679/97) kohta, mida Prantsusmaa rakendas raadioringhäälingutegevuse suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6483 all)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2011/148/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 2. märts 2011, millega muudetakse otsust 2008/456/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1160 all) | 28 |
| | | 2011/149/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 7. märts 2011, milles käsitletakse varasemaid lennunduse heitkoguseid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) artikli 3c lõikele 4
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1328 all)

   (
  1
  ) | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 224/2011, 7. märts 2011, põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kindlasummalise tasu kehtestamise kohta alates 2011. aruandeaastast

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 225/2011, 7. märts 2011, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1277/2005, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 273/2004 (narkootikumide lähteainete kohta) ja nõukogu määruse (EÜ) nr 111/2005 (millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad) rakenduseeskirjad

2

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 226/2011, 7. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 227/2011, 7. märts 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

7

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/29/EL, 7. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka etridiasool, ja muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni direktiiv 2011/30/EL, 7. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenbutatiinoksiid, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

14

*

Komisjoni direktiiv 2011/31/EL, 7. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine metüülpirimifossi kasutuse piiramisega (
  1
  )

1

18

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2011/146/ÜVJP, 7. märts 2011, millega muudetakse otsust 2010/145/ÜVJP, millega pikendatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist toetavate meetmete kehtivusaega

21

2011/147/EL

*

Komisjoni otsus, 29. september 2010, abikava C 4/09 (ex N 679/97) kohta, mida Prantsusmaa rakendas raadioringhäälingutegevuse suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6483 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6483 all)

1

22

2011/148/EL

*

Komisjoni otsus, 2. märts 2011, millega muudetakse otsust 2008/456/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1160 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1160 all)

28

2011/149/EL

*

Komisjoni otsus, 7. märts 2011, milles käsitletakse varasemaid lennunduse heitkoguseid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) artikli 3c lõikele 4
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1328 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1328 all)

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 224/2011,

7. märts 2011,

põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kindlasummalise tasu kehtestamise kohta alates 2011. aruandeaastast

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (1),

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 1983. aasta määrust (EMÜ) nr 1915/83 teatavate raamatupidamist käsitlevate üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta põllumajandustootjate tulude kindlaksmääramiseks, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon maksab asjaomasele liikmesriigile kindlasummalist tasu iga nõuetekohaselt koostatud põllumajandusaruande kohta, mis on talle edastatud kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon maksab asjaomasele liikmesriigile kindlasummalist tasu iga nõuetekohaselt koostatud põllumajandusaruande kohta, mis on talle edastatud kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul.

| (2) | Komisjoni 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1264/2008 (millega kehtestatakse kindlasummaline tasu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kohta alates 2009. aruandeaastast) (3) kehtestati 2009. aruandeaastal kindlasummaline tasu 155 eurot põllumajandusaruande kohta. Kulude dünaamika ja selle mõju tõttu põllumajandusaruannete koostamise kuludele on vaja kõnealuse tasu määr läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1264/2008 (millega kehtestatakse kindlasummaline tasu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kohta alates 2009. aruandeaastast) (3) kehtestati 2009. aruandeaastal kindlasummaline tasu 155 eurot põllumajandusaruande kohta. Kulude dünaamika ja selle mõju tõttu põllumajandusaruannete koostamise kuludele on vaja kõnealuse tasu määr läbi vaadata.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 5 lõikega 1 ettenähtud kindlasummalise tasu määraks kehtestatakse 157 eurot.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 2011. aruandeaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 27.

1

(2)  EÜT L 190, 14.7.1983, lk 25.

2

(3)  ELT L 338, 17.12.2008, lk 31.

3

---

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 225/2011,

7. märts 2011,

millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1277/2005, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 273/2004 (narkootikumide lähteainete kohta) ja nõukogu määruse (EÜ) nr 111/2005 (millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad) rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1 ja artikli 12 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1277/2005 (2) on kindlaks määratud, kas Euroopa Liidust narkootikumide lähteainete eksportimisel tuleb kohaldada järelevalve erimeetmeid. Kõnealuse määruse IV lisas on kõikide määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 2. ja 3. kategooria all loetletud ainete juurde märgitud riigid, mille puhul tuleb esitada ekspordieelne teatis. Nimekirjad hõlmavad kolmandaid riike, kes on esitanud palve saada ekspordieelseid teatisi kooskõlas narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO 1988. aasta konventsiooni artikli 12 lõikega 10. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1277/2005 (2) on kindlaks määratud, kas Euroopa Liidust narkootikumide lähteainete eksportimisel tuleb kohaldada järelevalve erimeetmeid. Kõnealuse määruse IV lisas on kõikide määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 2. ja 3. kategooria all loetletud ainete juurde märgitud riigid, mille puhul tuleb esitada ekspordieelne teatis. Nimekirjad hõlmavad kolmandaid riike, kes on esitanud palve saada ekspordieelseid teatisi kooskõlas narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO 1988. aasta konventsiooni artikli 12 lõikega 10.

| (2) | ÜRO narkootiliste ainete komisjon otsustas 8. märtsil 2010 toimunud 2. koosolekul kanda fenüüläädikhappe narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO 1988. aasta konventsiooni I nimekirja. Kõnealuse konventsiooni artikli 12 punktis 10 on sätestatud, et iga riik, kelle territooriumilt hakatakse eksportima I nimekirja kantud ainet, peab tagama, et enne ekspordi algust edastavad tema pädevad asutused importiva riigi pädevatele asutustele andmed ekspordisaadetise kohta. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO narkootiliste ainete komisjon otsustas 8. märtsil 2010 toimunud 2. koosolekul kanda fenüüläädikhappe narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO 1988. aasta konventsiooni I nimekirja. Kõnealuse konventsiooni artikli 12 punktis 10 on sätestatud, et iga riik, kelle territooriumilt hakatakse eksportima I nimekirja kantud ainet, peab tagama, et enne ekspordi algust edastavad tema pädevad asutused importiva riigi pädevatele asutustele andmed ekspordisaadetise kohta.

| (3) | Pärast fenüüläädikhappe ÜRO konventsiooni I nimekirja kandmise otsust tuleb muuta määruse (EÜ) nr 1277/2005 IV lisa, et tagada ekspordieelsete teatiste saatmine kõikide ELi territooriumilt eksporditavate fenüüläädikhappe koguste kohta. |
| --- | --- |

(3)

Pärast fenüüläädikhappe ÜRO konventsiooni I nimekirja kandmise otsust tuleb muuta määruse (EÜ) nr 1277/2005 IV lisa, et tagada ekspordieelsete teatiste saatmine kõikide ELi territooriumilt eksporditavate fenüüläädikhappe koguste kohta.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1277/2005 IV lisas ei ole loetletud kõik kolmandad riigid, kes on esitanud palve saada ekspordieelseid teatisi teatavate 2. ja 3. kategooria all loetletud ainete kohta pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 297/2009 (3) jõustumist. Sellise palve on esitanud Afganistan, Austraalia ja Ghana ning seepärast tuleb kõnealused riigid kanda IV lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1277/2005 IV lisas ei ole loetletud kõik kolmandad riigid, kes on esitanud palve saada ekspordieelseid teatisi teatavate 2. ja 3. kategooria all loetletud ainete kohta pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 297/2009 (3) jõustumist. Sellise palve on esitanud Afganistan, Austraalia ja Ghana ning seepärast tuleb kõnealused riigid kanda IV lisasse.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1277/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1277/2005 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 111/2005 artikli 30 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 111/2005 artikli 30 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1277/2005 IV lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 22, 26.1.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 202, 3.8.2005, lk 7.

2

(3)  ELT L 95, 9.4.2009, lk 13.

3

---

LISA

„IV LISA

| 1. | Artiklis 20 osutatud riikide nimekiri, mille puhul tuleb määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 2. kategooria all loetletud ainete eksportimisel esitada ekspordieelne teatis.






  Aine | Sihtriik |
| --- | --- | --- |
| Atseetanhüdriid


  Kaaliumpermanganaat


  Fenüüläädikhape | Kõik kolmandad riigid |
| Antraniilhape | | Afganistan |

1.

Artiklis 20 osutatud riikide nimekiri, mille puhul tuleb määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 2. kategooria all loetletud ainete eksportimisel esitada ekspordieelne teatis.

Aine

Sihtriik

Atseetanhüdriid

Kaaliumpermanganaat

Fenüüläädikhape

Kõik kolmandad riigid

Antraniilhape

Afganistan

| | Austraalia |
| --- | --- |

Austraalia

| | Antigua ja Barbuda |
| --- | --- |

Antigua ja Barbuda

| | Benin |
| --- | --- |

Benin

| | Boliivia |
| --- | --- |

Boliivia

| | Brasiilia |
| --- | --- |

Brasiilia

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Kaimanisaared |
| --- | --- |

Kaimanisaared

| | Tšiili |
| --- | --- |

Tšiili

| | Colombia |
| --- | --- |

Colombia

| | Costa Rica |
| --- | --- |

Costa Rica

| | Dominikaani Vabariik |
| --- | --- |

Dominikaani Vabariik

| | Ecuador |
| --- | --- |

Ecuador

| | Etioopia |
| --- | --- |

Etioopia

| | Ghana |
| --- | --- |

Ghana

| | Haiti |
| --- | --- |

Haiti

| | India |
| --- | --- |

India

| | Indoneesia |
| --- | --- |

Indoneesia

| | Jordaania |
| --- | --- |

Jordaania

| | Kasahstan |
| --- | --- |

Kasahstan

| | Liibanon |
| --- | --- |

Liibanon

| | Madagaskar |
| --- | --- |

Madagaskar

| | Malaisia |
| --- | --- |

Malaisia

| | Maldiivid |
| --- | --- |

Maldiivid

| | Mehhiko |
| --- | --- |

Mehhiko

| | Nigeeria |
| --- | --- |

Nigeeria

| | Omaan |
| --- | --- |

Omaan

| | Paraguay |
| --- | --- |

Paraguay

| | Peruu |
| --- | --- |

Peruu

| | Filipiinid |
| --- | --- |

Filipiinid

| | Moldova Vabariik |
| --- | --- |

Moldova Vabariik

| | Venemaa Föderatsioon |
| --- | --- |

Venemaa Föderatsioon

| | Saudi Araabia |
| --- | --- |

Saudi Araabia

| | Lõuna-Aafrika Vabariik |
| --- | --- |

Lõuna-Aafrika Vabariik

| | Tadžikistan |
| --- | --- |

Tadžikistan

| | Türgi |
| --- | --- |

Türgi

| | Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

Araabia Ühendemiraadid

| | Tansaania Ühendvabariik |
| --- | --- |

Tansaania Ühendvabariik

| | Venezuela |
| --- | --- |

Venezuela

Piperidiin

| | Afganistan |
| --- | --- |

Afganistan

| | Austraalia |
| --- | --- |

Austraalia

| | Antigua ja Barbuda |
| --- | --- |

Antigua ja Barbuda

| | Benin |
| --- | --- |

Benin

| | Boliivia |
| --- | --- |

Boliivia

| | Brasiilia |
| --- | --- |

Brasiilia

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Kaimanisaared |
| --- | --- |

Kaimanisaared

| | Tšiili |
| --- | --- |

Tšiili

| | Colombia |
| --- | --- |

Colombia

| | Costa Rica |
| --- | --- |

Costa Rica

| | Dominikaani Vabariik |
| --- | --- |

Dominikaani Vabariik

| | Ecuador |
| --- | --- |

Ecuador

| | Etioopia |
| --- | --- |

Etioopia

| | Ghana |
| --- | --- |

Ghana

| | Haiti |
| --- | --- |

Haiti

| | India |
| --- | --- |

India

| | Indoneesia |
| --- | --- |

Indoneesia

| | Jordaania |
| --- | --- |

Jordaania

| | Kasahstan |
| --- | --- |

Kasahstan

| | Liibanon |
| --- | --- |

Liibanon

| | Madagaskar |
| --- | --- |

Madagaskar

| | Malaisia |
| --- | --- |

Malaisia

| | Maldiivid |
| --- | --- |

Maldiivid

| | Mehhiko |
| --- | --- |

Mehhiko

| | Nigeeria |
| --- | --- |

Nigeeria

| | Omaan |
| --- | --- |

Omaan

| | Paraguay |
| --- | --- |

Paraguay

| | Peruu |
| --- | --- |

Peruu

| | Filipiinid |
| --- | --- |

Filipiinid

| | Moldova Vabariik |
| --- | --- |

Moldova Vabariik

| | Venemaa Föderatsioon |
| --- | --- |

Venemaa Föderatsioon

| | Saudi Araabia |
| --- | --- |

Saudi Araabia

| | Tadžikistan |
| --- | --- |

Tadžikistan

| | Türgi |
| --- | --- |

Türgi

| | Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

Araabia Ühendemiraadid

| | Tansaania Ühendvabariik |
| --- | --- |

Tansaania Ühendvabariik

| | Ameerika Ühendvabariik |
| --- | --- |

Ameerika Ühendvabariik

| | Venezuela |
| --- | --- |

Venezuela

| 2. | Artiklites 20 ja 22 nimetatud riikide nimekiri, mille puhul tuleb määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 3. kategooria all loetletud ainete eksportimisel esitada ekspordieelne teatis ja taotleda ekspordiluba






  Aine | Sihtriik |
| --- | --- | --- |
| Metüületüülketoon (MEK)
   (1)


  Tolueen
   (1)


  Atsetoon
   (1)


  Etüüleeter
   (1) | | Afganistan |

2.

Artiklites 20 ja 22 nimetatud riikide nimekiri, mille puhul tuleb määruse (EÜ) nr 111/2005 lisa 3. kategooria all loetletud ainete eksportimisel esitada ekspordieelne teatis ja taotleda ekspordiluba

Aine

Sihtriik

Metüületüülketoon (MEK)
   (1)

Tolueen
   (1)

Atsetoon
   (1)

Etüüleeter
   (1)

Afganistan

| | Austraalia |
| --- | --- |

Austraalia

| | Antigua ja Barbuda |
| --- | --- |

Antigua ja Barbuda

| | Argentina |
| --- | --- |

Argentina

| | Benin |
| --- | --- |

Benin

| | Boliivia |
| --- | --- |

Boliivia

| | Brasiilia |
| --- | --- |

Brasiilia

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Kaimanisaared |
| --- | --- |

Kaimanisaared

| | Tšiili |
| --- | --- |

Tšiili

| | Colombia |
| --- | --- |

Colombia

| | Costa Rica |
| --- | --- |

Costa Rica

| | Dominikaani Vabariik |
| --- | --- |

Dominikaani Vabariik

| | Ecuador |
| --- | --- |

Ecuador

| | Egiptus |
| --- | --- |

Egiptus

| | El Salvador |
| --- | --- |

El Salvador

| | Etioopia |
| --- | --- |

Etioopia

| | Ghana |
| --- | --- |

Ghana

| | Guatemala |
| --- | --- |

Guatemala

| | Haiti |
| --- | --- |

Haiti

| | Honduras |
| --- | --- |

Honduras

| | India |
| --- | --- |

India

| | Jordaania |
| --- | --- |

Jordaania

| | Kasahstan |
| --- | --- |

Kasahstan

| | Liibanon |
| --- | --- |

Liibanon

| | Madagaskar |
| --- | --- |

Madagaskar

| | Malaisia |
| --- | --- |

Malaisia

| | Maldiivid |
| --- | --- |

Maldiivid

| | Mehhiko |
| --- | --- |

Mehhiko

| | Nigeeria |
| --- | --- |

Nigeeria

| | Omaan |
| --- | --- |

Omaan

| | Pakistan |
| --- | --- |

Pakistan

| | Paraguay |
| --- | --- |

Paraguay

| | Peruu |
| --- | --- |

Peruu

| | Filipiinid |
| --- | --- |

Filipiinid

| | Moldova Vabariik |
| --- | --- |

Moldova Vabariik

| | Korea Vabariik |
| --- | --- |

Korea Vabariik

| | Venemaa Föderatsioon |
| --- | --- |

Venemaa Föderatsioon

| | Saudi Araabia |
| --- | --- |

Saudi Araabia

| | Tadžikistan |
| --- | --- |

Tadžikistan

| | Türgi |
| --- | --- |

Türgi

| | Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

Araabia Ühendemiraadid

| | Tansaania Ühendvabariik |
| --- | --- |

Tansaania Ühendvabariik

| | Uruguay |
| --- | --- |

Uruguay

| | Venezuela |
| --- | --- |

Venezuela

Soolhape

Väävelhape

| | Boliivia |
| --- | --- |

Boliivia

| | Tšiili |
| --- | --- |

Tšiili

| | Colombia |
| --- | --- |

Colombia

| | Ecuador |
| --- | --- |

Ecuador

| | Peruu |
| --- | --- |

Peruu

| | Türgi |
| --- | --- |

Türgi

| | Venezuela |
| --- | --- |

Venezuela

---

(1)  Sealhulgas kõnealuste ainete soolad, kui soolade esinemine on võimalik.”

1

---

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 226/2011,

7. märts 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 122,2 |
| MA | 45,1 |
| TN | 115,9 |
| TR | 93,9 |
| ZZ | 94,3 |
| 0707 00 05 | TR | 162,5 |
| ZZ | 162,5 |
| 0709 90 70 | MA | 32,9 |
| TR | 93,3 |
| ZZ | 63,1 |
| 0805 10 20 | EG | 55,8 |
| IL | 78,1 |
| MA | 57,1 |
| TN | 43,4 |
| TR | 65,8 |
| ZA | 37,9 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 50 10 | EG | 42,1 |
| MA | 45,9 |
| TR | 41,4 |
| ZZ | 43,1 |
| 0808 10 80 | CA | 99,3 |
| CL | 90,0 |
| CN | 75,4 |
| MK | 54,8 |
| US | 128,9 |
| ZZ | 89,7 |
| 0808 20 50 | AR | 89,0 |
| CL | 107,3 |
| CN | 54,8 |
| US | 79,9 |
| ZA | 94,0 |
| ZZ | 85,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

122,2

MA

45,1

TN

115,9

TR

93,9

ZZ

94,3

0707 00 05

TR

162,5

ZZ

162,5

0709 90 70

MA

32,9

TR

93,3

ZZ

63,1

0805 10 20

EG

55,8

IL

78,1

MA

57,1

TN

43,4

TR

65,8

ZA

37,9

ZZ

56,4

0805 50 10

EG

42,1

MA

45,9

TR

41,4

ZZ

43,1

0808 10 80

CA

99,3

CL

90,0

CN

75,4

MK

54,8

US

128,9

ZZ

89,7

0808 20 50

AR

89,0

CL

107,3

CN

54,8

US

79,9

ZA

94,0

ZZ

85,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 227/2011,

7. märts 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 219/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 219/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11 turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. märts 2011

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 59, 4.3.2011, lk 23.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 8. märtsist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 57,33 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,33 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,33 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,33 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 52,87 | 1,61 |
| 1701 99 10 (2) | 52,87 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 52,87 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

57,33

0,00

1701 11 90 (1)

57,33

0,00

1701 12 10 (1)

57,33

0,00

1701 12 90 (1)

57,33

0,00

1701 91 00 (2)

52,87

1,61

1701 99 10 (2)

52,87

0,00

1701 99 90 (2)

52,87

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/9

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/29/EL,

7. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka etridiasool, ja muudetakse komisjoni otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Etridiasool kuulus nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Etridiasool kuulus nimetatud loetelusse.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu etridiasooli lisasse kandmata. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu etridiasooli lisasse kandmata.

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Madalmaadele, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Madalmaadele, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Madalmaad hindasid taotleja esitatud täiendavaid andmeid ja koostasid lisaaruande. Madalmaad esitasid selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 2. detsembril 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused etridiasooli kohta (6)24. septembril 2010. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena etridiasooli kohta. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad hindasid taotleja esitatud täiendavaid andmeid ja koostasid lisaaruande. Madalmaad esitasid selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 2. detsembril 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused etridiasooli kohta (6)24. septembril 2010. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena etridiasooli kohta.

| (6) | Mitme uuringu põhjal on selgunud, et etridiasooli sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda etridiasool I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(6)

Mitme uuringu põhjal on selgunud, et etridiasooli sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda etridiasool I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada etridiasooli sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui dekoratiivtaimede puhul, tagavad nad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave. On asjakohane nõuda, et taotleja esitaks järgmist lisateavet: kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse kinnitus, mille toetuseks on esitatud asjakohased analüüsiandmed; lisandite olulisus; kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse vastavus ökotoksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalidele; taime metaboliitide 5-hüdroksü-etoksüetridiasoolhappe ja 3-hüdroksümetüületridiasooli olulisus, põhjavee ja mullaorganismide kaudne kokkupuude etridiasooli ja selle pinnases leiduvate ainevahetussaaduste dikloro-etridiasooli ja etridiasoolhappega, etridiasoolhappe kaug- ja lähilevi atmosfääris. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada etridiasooli sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui dekoratiivtaimede puhul, tagavad nad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave. On asjakohane nõuda, et taotleja esitaks järgmist lisateavet: kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse kinnitus, mille toetuseks on esitatud asjakohased analüüsiandmed; lisandite olulisus; kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse vastavus ökotoksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalidele; taime metaboliitide 5-hüdroksü-etoksüetridiasoolhappe ja 3-hüdroksümetüületridiasooli olulisus, põhjavee ja mullaorganismide kaudne kokkupuude etridiasooli ja selle pinnases leiduvate ainevahetussaaduste dikloro-etridiasooli ja etridiasoolhappega, etridiasoolhappe kaug- ja lähilevi atmosfääris.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega etridiasooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega etridiasooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et etridiasooli ei kanta lisasse ja seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta etridiasooli käsitlev rida. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et etridiasooli ei kanta lisasse ja seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta etridiasooli käsitlev rida.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja etridiasooli käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena etridiasooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas etridiasooli suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab etridiasooli ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa etridiasooli käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid

| a) | vajaduse korral muudavad etridiasooli ainsa toimeainena sisaldava toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad etridiasooli ainsa toimeainena sisaldava toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab etridiasooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab etridiasooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance etridiazole. The EFSA Journal 2010; 8(10):1823. [lk 66]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1823. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

The EFSA Journal

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „332 | Etridiasool
  CASi nr: 2593-15-9

  CIPACi nr: 518 | Etüül-3-triklorometüül-1,2,4-tiadiasool-5-üül eeter | ≥ 970 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatud kasutada ainult fungitsiidina pinnasevabades kasvuhoonesüsteemides.
  B   OSA
  Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada etridiasooli sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui dekoratiivtaimede puhul, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees etridiasooli kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid






  1) | pöörama erilist tähelepanu käitajatele ja töötajatele avalduvatele ohtudele ning tagama, et kasutustingimused sisaldaksid asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„332

Etridiasool

CASi nr: 2593-15-9

CIPACi nr: 518

Etüül-3-triklorometüül-1,2,4-tiadiasool-5-üül eeter

≥ 970 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatud kasutada ainult fungitsiidina pinnasevabades kasvuhoonesüsteemides.

B   OSA

Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada etridiasooli sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui dekoratiivtaimede puhul, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees etridiasooli kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid

1)

pöörama erilist tähelepanu käitajatele ja töötajatele avalduvatele ohtudele ning tagama, et kasutustingimused sisaldaksid asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid;

| 2) | tagama asjakohaste jäätmekäitlustavade kohaldamise pinnasevabade kasvatussüsteemide niisutamisest tekkiva heitvee suhtes; liikmesriigid, kes lubavad heitvee juhtimist kanalisatsioonisüsteemi või looduslikesse veekogudesse, peavad tegema asjakohase riskihindamise; |
| --- | --- |

2)

tagama asjakohaste jäätmekäitlustavade kohaldamise pinnasevabade kasvatussüsteemide niisutamisest tekkiva heitvee suhtes; liikmesriigid, kes lubavad heitvee juhtimist kanalisatsioonisüsteemi või looduslikesse veekogudesse, peavad tegema asjakohase riskihindamise;

| 3) | pöörama erilist tähelepanu veeorganismidele avalduvatele ohtudele ning tagama, et kasutustingimused sisaldaksid asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid. |
| --- | --- |

3)

pöörama erilist tähelepanu veeorganismidele avalduvatele ohtudele ning tagama, et kasutustingimused sisaldaksid asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid.

Asjaomased liikmesriigid taotlevad järgmiste andmete esitamist:

| 1) | kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjeldus, mille toetuseks on esitatud asjakohased analüüsiandmed; |
| --- | --- |

1)

kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjeldus, mille toetuseks on esitatud asjakohased analüüsiandmed;

| 2) | lisandite olulisus; |
| --- | --- |

2)

lisandite olulisus;

| 3) | kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse vastavus ökotoksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalidele; |
| --- | --- |

3)

kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse vastavus ökotoksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalidele;

| 4) | taime metaboliitide 5-hüdroksü-etoksüetridiasoolhappe ja 3-hüdroksümetüületridiasooli olulisus; |
| --- | --- |

4)

taime metaboliitide 5-hüdroksü-etoksüetridiasoolhappe ja 3-hüdroksümetüületridiasooli olulisus;

| 5) | põhjavee ja mullaorganismide kaudne kokkupuude etridiasooli ja selle pinnases leiduvate ainevahetussaaduste dikloro-etridiasooli ja etridiasoolhappega; |
| --- | --- |

5)

põhjavee ja mullaorganismide kaudne kokkupuude etridiasooli ja selle pinnases leiduvate ainevahetussaaduste dikloro-etridiasooli ja etridiasoolhappega;

| 6) | etridiasoolhappe kaug- ja lähilevi atmosfääris. |
| --- | --- |

6)

etridiasoolhappe kaug- ja lähilevi atmosfääris.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotlejad esitavad komisjonile punktides 1, 2 ja 3 ettenähtud teabe 1. detsembriks 2011 ja punktides 4, 5 ja 6 ettenähtud teabe 31. maiks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/14

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/30/EL,

7. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenbutatiinoksiid, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Fenbutatiinoksiid kuulus nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Fenbutatiinoksiid kuulus nimetatud loetelusse.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ (nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) (4) vastu fenbutatiinoksiid lisasse kandmata. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ (nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) (4) vastu fenbutatiinoksiid lisasse kandmata.

| (3) | Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Belgiale, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Belgiale, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

| (5) | Belgia hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 1. detsembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 23. augustil 2010 komisjonile oma järelduse fenbutatiinoksiidi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena fenbutatiinoksiidi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Belgia hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 1. detsembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 23. augustil 2010 komisjonile oma järelduse fenbutatiinoksiidi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena fenbutatiinoksiidi kohta.

| (6) | Mitme uuringu põhjal on selgunud, et fenbutatiinoksiidi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda fenbutatiinoksiid I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(6)

Mitme uuringu põhjal on selgunud, et fenbutatiinoksiidi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda fenbutatiinoksiid I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

| (7) | Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet riskide kõige uuemate teadusandmete alusel hindamise tulemuste kohta lisandi bis[hüdroksübis(2-metüül-2-fenüülpropüül)tin]oksiid (SD 31723) puhul. Asjaomane teave tuleb esitada järgmiste punktide kohta: genotoksiline mõju, ökotoksiline mõju, samuti spektrid, lisandi stabiilsus hoiustamisel ja taimekaitsevahendite analüüsimeetodid. |
| --- | --- |

(7)

Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet riskide kõige uuemate teadusandmete alusel hindamise tulemuste kohta lisandi bis[hüdroksübis(2-metüül-2-fenüülpropüül)tin]oksiid (SD 31723) puhul. Asjaomane teave tuleb esitada järgmiste punktide kohta: genotoksiline mõju, ökotoksiline mõju, samuti spektrid, lisandi stabiilsus hoiustamisel ja taimekaitsevahendite analüüsimeetodid.

| (8) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (9) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

| (10) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (11) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (12) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et fenbutatiinoksiidi ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta fenbutatiinoksiidi käsitlev rida. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et fenbutatiinoksiidi ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta fenbutatiinoksiidi käsitlev rida.

| (13) | Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja fenbutatiinoksiidi käsitlev rida.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas fenbutatiinoksiidi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab fenbutatiinoksiidi ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetellu, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisas fenbutatiinoksiidi käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist liikmesriigid:

| a) | vajaduse korral muudavad fenbutatiinoksiidi ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad fenbutatiinoksiidi ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab fenbutatiinoksiidi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab fenbutatiinoksiidi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

3

(4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

4

(5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenbutatin oxide. EFSA Journal 2010; 8(9):1711. [lk 73]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1711. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „338 | Fenbutatiinoksiid
  CASi nr: 13356-08–6

  CIPACi nr: 359 | bis[tris(2-metüül-2-fenüülpropüül)-tin]oksiid | ≥ 970 g/kg
  Lisandid:
  bis[hüdroksübis(2-metüül-2-fenüülpropüül)tin]oksiid (SD 31723): mitte rohkem kui 3 g/kg | 1. juuni 2011 | 31. mai 2021 | A   OSA
  Lubatud kasutada ainult akaritsiidina kasvuhoones.
  B   OSA
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fenbutatiinoksiidi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  — | lisandi sisalduse tehnilistele näitajatele; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

„338

Fenbutatiinoksiid

CASi nr: 13356-08–6

CIPACi nr: 359

bis[tris(2-metüül-2-fenüülpropüül)-tin]oksiid

≥ 970 g/kg

Lisandid:

bis[hüdroksübis(2-metüül-2-fenüülpropüül)tin]oksiid (SD 31723): mitte rohkem kui 3 g/kg

1. juuni 2011

31. mai 2021

A   OSA

Lubatud kasutada ainult akaritsiidina kasvuhoones.

B   OSA

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fenbutatiinoksiidi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

—

lisandi sisalduse tehnilistele näitajatele;

| — | jääkide tasemele minitomati sortides (kirsstomatid); |
| --- | --- |

—

jääkide tasemele minitomati sortides (kirsstomatid);

| — | käitajate ohutusele: kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid; |
| --- | --- |

—

käitajate ohutusele: kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

| — | veeorganismidele avalduvatele ohtudele. |
| --- | --- |

—

veeorganismidele avalduvatele ohtudele.

Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette riskide vähendamise meetmed.

Asjaomased liikmesriigid nõuavad teabe esitamist lisandi SD 31723riskide kõige uuemate teadusandmete alusel hindamise tulemuste kohta. Teave tuleb esitada järgmise kohta:

| a) | genotoksiline mõju; |
| --- | --- |

a)

genotoksiline mõju;

| b) | ökotoksiline mõju; |
| --- | --- |

b)

ökotoksiline mõju;

| c) | spektrid, stabiilsus hoiustamisel ja väljatöötatavad analüüsimeetodid. |
| --- | --- |

c)

spektrid, stabiilsus hoiustamisel ja väljatöötatavad analüüsimeetodid.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud kinnitava teabe komisjonile 31. maiks 2013.”

---

(1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/18

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/31/EL,

7. märts 2011,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine metüülpirimifossi kasutuse piiramisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõikega 5 võib lisasse kuulumise igal ajal läbi vaadata, kui tekib kahtlus, et kõnealuse artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud kriteeriume enam ei täideta. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõikega 5 võib lisasse kuulumise igal ajal läbi vaadata, kui tekib kahtlus, et kõnealuse artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud kriteeriume enam ei täideta.

| (2) | Komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (2) kanti toimeaine metüülpirimifoss direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Kõnealust ainet käsitleva sättega nõuti siiski, et teavitaja esitaks lisauuringuid selle kohta, kas käitajate kokkupuudet ainega on õigesti hinnatud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (2) kanti toimeaine metüülpirimifoss direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Kõnealust ainet käsitleva sättega nõuti siiski, et teavitaja esitaks lisauuringuid selle kohta, kas käitajate kokkupuudet ainega on õigesti hinnatud.

| (3) | 22. septembril 2009 esitas teavitaja nõutud uuringud Ühendkuningriigile, kes oli komisjoni määrusega (EÜ) nr 451/2000 (3) nimetatud referentliikmesriigiks. |
| --- | --- |

(3)

22. septembril 2009 esitas teavitaja nõutud uuringud Ühendkuningriigile, kes oli komisjoni määrusega (EÜ) nr 451/2000 (3) nimetatud referentliikmesriigiks.

| (4) | Ühendkuningriik hindas nimetatud uuringuid ja esitas komisjonile 25. veebruaril 2010 metüülpirimifossi käsitleva hindamisaruande kavandi lisandi, mis edastati teistele liikmesriikidele, Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) ja teavitajale märkuste esitamiseks. Võttes arvesse hindamisaruande kavandit, vaatasid liikmesriigid ja komisjon lisandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni 16. märtsi 2007. aasta metüülpirimifossi aruande läbivaadatud versioonina. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik hindas nimetatud uuringuid ja esitas komisjonile 25. veebruaril 2010 metüülpirimifossi käsitleva hindamisaruande kavandi lisandi, mis edastati teistele liikmesriikidele, Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) ja teavitajale märkuste esitamiseks. Võttes arvesse hindamisaruande kavandit, vaatasid liikmesriigid ja komisjon lisandi läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni 16. märtsi 2007. aasta metüülpirimifossi aruande läbivaadatud versioonina.

| (5) | Uuringud, mis lisati 28. jaanuaril 2011 vormistatud läbivaadatud aruandesse, näitavad, et oht käitajatele ei ole käsiseadmete kasutamisel aktsepteeritav. |
| --- | --- |

(5)

Uuringud, mis lisati 28. jaanuaril 2011 vormistatud läbivaadatud aruandesse, näitavad, et oht käitajatele ei ole käsiseadmete kasutamisel aktsepteeritav.

| (6) | Hindamisaruande kavandist, selle lisast ning liikmesriikidelt, Euroopa Toiduohutusametilt ja teavitajalt saadud märkuste põhjal kehtib endiselt järeldus, et metüülpirimifossi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Sellest olenemata on vaja piirata metüülpirimifossi kasutust, jättes välja käsiseadmed. |
| --- | --- |

(6)

Hindamisaruande kavandist, selle lisast ning liikmesriikidelt, Euroopa Toiduohutusametilt ja teavitajalt saadud märkuste põhjal kehtib endiselt järeldus, et metüülpirimifossi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Sellest olenemata on vaja piirata metüülpirimifossi kasutust, jättes välja käsiseadmed.

| (7) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Nimetatud sätteid kohaldatakse hiljemalt alates 1. novembrist 2011.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Vajaduse korral muudavad või tühistavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena metüülpirimifossi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load 31. oktoobriks 2011.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  ELT L 214, 17.8.2007, lk 3.

2

(3)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

3

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas asendatakse 162. rida järgmisega:

| „162 | Metüülpirimifoss
  CASi nr 29232-93–7
  CIPACi nr 239 | O-2-dietüülamino-6-metüülpürimidiin-4-üül
  O,O-dimetüülfosforotioaat | > 880 g/kg | 1. oktoober 2007 | 30. september 2017 | A   OSA
  Lubatud kasutada ainult insektitsiidina saagi koristusjärgsel säilitamisel.
  Kasutamine käsiseadmetes ei ole lubatud.
  B   OSA
  Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada metüülpirimifossi sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui kasutamiseks automatiseeritud süsteemides tühjades viljaladudes, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.
  VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 16. märtsil 2007 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees metüülpirimifossi kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  — | käitajate ohutusele. Lubatud kasutustingimustes tuleb ette näha piisavad isikukaitsevahendid, sealhulgas hingamisteede kaitsevahendid ja riskide vähendamise meetmed, et vähendada kokkupuudet toimeainega; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„162

Metüülpirimifoss

CASi nr 29232-93–7

CIPACi nr 239

O-2-dietüülamino-6-metüülpürimidiin-4-üül

O,O-dimetüülfosforotioaat

> 880 g/kg

1. oktoober 2007

30. september 2017

A   OSA

Lubatud kasutada ainult insektitsiidina saagi koristusjärgsel säilitamisel.

Kasutamine käsiseadmetes ei ole lubatud.

B   OSA

Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada metüülpirimifossi sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui kasutamiseks automatiseeritud süsteemides tühjades viljaladudes, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 16. märtsil 2007 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees metüülpirimifossi kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

—

käitajate ohutusele. Lubatud kasutustingimustes tuleb ette näha piisavad isikukaitsevahendid, sealhulgas hingamisteede kaitsevahendid ja riskide vähendamise meetmed, et vähendada kokkupuudet toimeainega;

| — | tarbijate kokkupuutele toidu kaudu, arvestades jääkide piirnormide tulevasi läbivaatamisi.” |
| --- | --- |

—

tarbijate kokkupuutele toidu kaudu, arvestades jääkide piirnormide tulevasi läbivaatamisi.”

---

OTSUSED

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/21

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/146/ÜVJP,

7. märts 2011,

millega muudetakse otsust 2010/145/ÜVJP, millega pikendatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist toetavate meetmete kehtivusaega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 8. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/145/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 8. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/145/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuses 2010/145/ÜVJP sätestatud meetmete kehtivusaega tuleks pikendada veel 12 kuu võrra, |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2010/145/ÜVJP sätestatud meetmete kehtivusaega tuleks pikendada veel 12 kuu võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/145/ÜVJP artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 16. märtsil 2012.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 7. märts 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

CZOMBA S.

---

(1)  ELT L 58, 9.3.2010, lk 8.

1

---

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/22

---

KOMISJONI OTSUS,

29. september 2010,

abikava C 4/09 (ex N 679/97) kohta, mida Prantsusmaa rakendas raadioringhäälingutegevuse suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6483 all)

(Ainult prantsusekeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/147/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a (2),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (3)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 2. oktoobri 1997. aasta kirjas teavitas Prantsuse Vabariik komisjoni abikavast N 679/97 (dekreedieelnõu, millega muudetakse juba kehtivat raadioringhäälingu abikava) (4). 10. novembri 1997. aasta otsusega (5) kiitis komisjon heaks nimetatud raadioringhäälingu abikava pikendamise 10 aastaks. |
| --- | --- |

(1)

2. oktoobri 1997. aasta kirjas teavitas Prantsuse Vabariik komisjoni abikavast N 679/97 (dekreedieelnõu, millega muudetakse juba kehtivat raadioringhäälingu abikava) (4). 10. novembri 1997. aasta otsusega (5) kiitis komisjon heaks nimetatud raadioringhäälingu abikava pikendamise 10 aastaks.

| (2) | Kõnealuse abikava muutmine kiideti heaks komisjoni 28. juuli 2003. aasta otsusega (6). Prantsusmaa ametiasutuste tehtud muudatusettepanek hõlmas muu hulgas abikava rahastamiskorra muutmist (7). Kõnealuses otsuses järeldas komisjon, et selliselt muudetud abikava on kooskõlas siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. Muudatus jõustus 1. jaanuaril 2003 kehtivusajaga kümme aastat. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse abikava muutmine kiideti heaks komisjoni 28. juuli 2003. aasta otsusega (6). Prantsusmaa ametiasutuste tehtud muudatusettepanek hõlmas muu hulgas abikava rahastamiskorra muutmist (7). Kõnealuses otsuses järeldas komisjon, et selliselt muudetud abikava on kooskõlas siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. Muudatus jõustus 1. jaanuaril 2003 kehtivusajaga kümme aastat.

| (3) | 22. detsembril 2008 kuulutas Euroopa Kohus komisjoni 10. novembri 1997. aasta otsuse ajavahemiku 1997–2002 kohta kehtetuks. Seejärel võttis komisjon kõik vajalikud meetmed tuvastatud õigusvastasuse kõrvaldamiseks ning vaatas Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabe uuesti läbi (menetluse üksikasjalikuma kirjelduse leiate 3. jaost „Menetluse algatamise põhjused”). |
| --- | --- |

(3)

22. detsembril 2008 kuulutas Euroopa Kohus komisjoni 10. novembri 1997. aasta otsuse ajavahemiku 1997–2002 kohta kehtetuks. Seejärel võttis komisjon kõik vajalikud meetmed tuvastatud õigusvastasuse kõrvaldamiseks ning vaatas Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teabe uuesti läbi (menetluse üksikasjalikuma kirjelduse leiate 3. jaost „Menetluse algatamise põhjused”).

| (4) | Komisjon teavitas 11. veebruari 2009. aasta kirjas Prantsuse Vabariiki otsusest algatada kõnealuse abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teavitas 11. veebruari 2009. aasta kirjas Prantsuse Vabariiki otsusest algatada kõnealuse abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus.

| (5) | Komisjoni otsus algatada kõnealune menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (8). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus algatada kõnealune menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (8). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi.

| (6) | 23. aprilli 2009. aasta kirjas edastas Prantsuse Vabariik meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

23. aprilli 2009. aasta kirjas edastas Prantsuse Vabariik meetme kohta oma märkused.

| (7) | Komisjon ei saanud huvitatud kolmandatelt isikutelt kõnealuse teema kohta muid märkusi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon ei saanud huvitatud kolmandatelt isikutelt kõnealuse teema kohta muid märkusi.

2.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (8) | Kõnealune meede kujutab endast abikava Prantsusmaa väikeste kohalike raadiojaamade toetamiseks, mille ülesanne on naabruskonna sotsiaalne suhtlemine ning mille müügitulu reklaami- või sponsorlussaadetest ei ületa 20 % käibest. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealune meede kujutab endast abikava Prantsusmaa väikeste kohalike raadiojaamade toetamiseks, mille ülesanne on naabruskonna sotsiaalne suhtlemine ning mille müügitulu reklaami- või sponsorlussaadetest ei ületa 20 % käibest.

| (9) | Abi rahastati maksulaadse lõivu abil, mis kehtestati raadio ja televisiooni kaudu edastatava reklaami müügist saadava tulu suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Abi rahastati maksulaadse lõivu abil, mis kehtestati raadio ja televisiooni kaudu edastatava reklaami müügist saadava tulu suhtes.

| (10) | Pädev asutus, st raadioringhäälingu toetusfond (Fonds de soutien à l'expression radiophonique – FSER) võib eraldada kolme liiki abi:






  a) | sisseseadmistoetus kohaliku kuulajaskonnaga väiksematele uutele raadiojaamadele, nn radios associatives, mille kõrgem audiovisuaalnõukogu on heaks kiitnud; toetus ei või ületada teatavat piirmäära tariifitabelis; |
| --- | --- | --- |

(10)

Pädev asutus, st raadioringhäälingu toetusfond (Fonds de soutien à l'expression radiophonique – FSER) võib eraldada kolme liiki abi:

a)

sisseseadmistoetus kohaliku kuulajaskonnaga väiksematele uutele raadiojaamadele, nn radios associatives, mille kõrgem audiovisuaalnõukogu on heaks kiitnud; toetus ei või ületada teatavat piirmäära tariifitabelis;

| b) | kindlasummaline tegevustoetus, mis on kindlaks määratud järkjärgulises tariifitabelis, mis algselt suureneb ja seejärel kahaneb vastavalt toetuste eraldamise eest vastutava komisjoni otsusele ning mida võib suurendada kindlaksmääratud piirides, võttes arvesse kõnealuse abisaaja püüdlusi sisehalduses ning tegevust hariduse, seltsielu, kultuuri või naabruskonna sotsiaalse suhtlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

kindlasummaline tegevustoetus, mis on kindlaks määratud järkjärgulises tariifitabelis, mis algselt suureneb ja seejärel kahaneb vastavalt toetuste eraldamise eest vastutava komisjoni otsusele ning mida võib suurendada kindlaksmääratud piirides, võttes arvesse kõnealuse abisaaja püüdlusi sisehalduses ning tegevust hariduse, seltsielu, kultuuri või naabruskonna sotsiaalse suhtlemise valdkonnas;

| c) | ümberkorraldustoetus, mis võib ulatuda kuni 50 protsendini abikõlblike raadiojaamade vahendite uuendamisest; seda võib anda üksnes iga viie aasta järel ning toetus ei või ületada tariifitabelis fikseeritud piirmäära. |
| --- | --- |

c)

ümberkorraldustoetus, mis võib ulatuda kuni 50 protsendini abikõlblike raadiojaamade vahendite uuendamisest; seda võib anda üksnes iga viie aasta järel ning toetus ei või ületada tariifitabelis fikseeritud piirmäära.

| (11) | 1989. aastal kasutusele võetud kava muudeti mitu korda, kusjuures kõigist muudatustest teavitati komisjoni ning komisjon kiitis need heaks 1990., 1992., 1997. ja 2003. aastal. |
| --- | --- |

(11)

1989. aastal kasutusele võetud kava muudeti mitu korda, kusjuures kõigist muudatustest teavitati komisjoni ning komisjon kiitis need heaks 1990., 1992., 1997. ja 2003. aastal.

2.1.   Abisaajad

| (12) | Prantsuse ametiasutuste teatatud eelnõuga rakendatakse abikava, mis on ette nähtud 30. septembri 1986. aasta seadusega nr 86-1067 sidevabaduse kohta, mida on muudetud 17. jaanuari 1989. aasta seaduse nr 89–25 artikliga 25 ja 29. detsembri 1990. aasta seaduse nr 90-1170 artikliga 27 ning mille artiklis 80 on sätestatud järgmine:
  „Raadioteenuste osutajale, kelle müügitulu reklaami- või sponsorlussaadetest on alla 20 % kogukäibest, antakse abi riiginõukogu dekreedis ette nähtud korras.
  Abi rahastamise eesmärgil maksustatakse raadio ja televisiooni kaudu edastatava reklaami müügist saadav tulu.
  Käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud piirmäära kindlaksmääramisel ei võeta arvesse raadioteenuste osutaja tulu avalike huvide või mittetulunduslike eesmärkide toetuseks edastatud saadetest.” |
| --- | --- |

(12)

Prantsuse ametiasutuste teatatud eelnõuga rakendatakse abikava, mis on ette nähtud 30. septembri 1986. aasta seadusega nr 86-1067 sidevabaduse kohta, mida on muudetud 17. jaanuari 1989. aasta seaduse nr 89–25 artikliga 25 ja 29. detsembri 1990. aasta seaduse nr 90-1170 artikliga 27 ning mille artiklis 80 on sätestatud järgmine:

„Raadioteenuste osutajale, kelle müügitulu reklaami- või sponsorlussaadetest on alla 20 % kogukäibest, antakse abi riiginõukogu dekreedis ette nähtud korras.

Abi rahastamise eesmärgil maksustatakse raadio ja televisiooni kaudu edastatava reklaami müügist saadav tulu.

Käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud piirmäära kindlaksmääramisel ei võeta arvesse raadioteenuste osutaja tulu avalike huvide või mittetulunduslike eesmärkide toetuseks edastatud saadetest.”

2.2.   Abikava rahastamine

| (13) | Abikava rahastamise kohta on Prantsusmaa ametiasutuste 2. oktoobri 1997. aasta eelnõu (millest sai 29. septembri 1997. aasta dekreet nr 97–1263, „Raadioringhäälingu toetusfondi heaks ette nähtud maksulaadse lõivu kehtestamise kohta”) (9) artiklis 1 sätestatud järgmine:
  „Selleks et rahastada abifondi, millest toetatakse ringhäälinguluba omavaid raadioteenuste osutajaid, kelle müügitulu reklaami- ja sponsorlussaadetest on alla 20 % kogukäibest, maksustatakse raadio- ja telereklaam alates 1. jaanuarist 1998 viieks aastaks maksulaadse lõivuga (edaspidi „ringhäälingureklaami maks”). Nimetatud maksu kehtestamise eesmärk on raadioringhäälingutegevuse edendamine.”
  Sama dekreedi artiklis 2 on sätestatud järgmine:
  „Maksusumma arvutatakse summadelt, mida reklaamikliendid tasuvad Prantsusmaa territooriumil edastatava reklaami eest ning millest on maha arvatud agentuuritasu ja käibemaks.
  Maksukohustuslased on reklaamsaateid edastavad isikud.
  Maksumäära kehtestavad eelarve ja side valdkonna ministrid ühise määrusega sõltuvalt maksukohustuslase müügikäibest kvartalis, kusjuures maksu piirmäärad on järgmised:
  [...]”
  Sama dekreedi artiklis 4 on täpsustatud, et artikliga 2 ette nähtud maksu arvutab, määrab ja nõuab FSERi kasuks sisse maksuhaldur samade eeskirjade järgi ning samade tagatiste ja sanktsioonidega, mis on kohaldatavad käibemaksu puhul. |
| --- | --- |

(13)

Abikava rahastamise kohta on Prantsusmaa ametiasutuste 2. oktoobri 1997. aasta eelnõu (millest sai 29. septembri 1997. aasta dekreet nr 97–1263, „Raadioringhäälingu toetusfondi heaks ette nähtud maksulaadse lõivu kehtestamise kohta”) (9) artiklis 1 sätestatud järgmine:

„Selleks et rahastada abifondi, millest toetatakse ringhäälinguluba omavaid raadioteenuste osutajaid, kelle müügitulu reklaami- ja sponsorlussaadetest on alla 20 % kogukäibest, maksustatakse raadio- ja telereklaam alates 1. jaanuarist 1998 viieks aastaks maksulaadse lõivuga (edaspidi „ringhäälingureklaami maks”). Nimetatud maksu kehtestamise eesmärk on raadioringhäälingutegevuse edendamine.”

Sama dekreedi artiklis 2 on sätestatud järgmine:

„Maksusumma arvutatakse summadelt, mida reklaamikliendid tasuvad Prantsusmaa territooriumil edastatava reklaami eest ning millest on maha arvatud agentuuritasu ja käibemaks.

Maksukohustuslased on reklaamsaateid edastavad isikud.

Maksumäära kehtestavad eelarve ja side valdkonna ministrid ühise määrusega sõltuvalt maksukohustuslase müügikäibest kvartalis, kusjuures maksu piirmäärad on järgmised:

[...]”

Sama dekreedi artiklis 4 on täpsustatud, et artikliga 2 ette nähtud maksu arvutab, määrab ja nõuab FSERi kasuks sisse maksuhaldur samade eeskirjade järgi ning samade tagatiste ja sanktsioonidega, mis on kohaldatavad käibemaksu puhul.

| (14) | Neid sätteid muudeti abikava muutmise käigus, millest teavitati komisjoni ja mis kiideti heaks 28. juulil 2003 (10). Uute eeskirjade kohaselt on kohustatud maksulaadset lõivu tasuma üksnes Prantsuse territooriumil asutatud raadiojaamad. |
| --- | --- |

(14)

Neid sätteid muudeti abikava muutmise käigus, millest teavitati komisjoni ja mis kiideti heaks 28. juulil 2003 (10). Uute eeskirjade kohaselt on kohustatud maksulaadset lõivu tasuma üksnes Prantsuse territooriumil asutatud raadiojaamad.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (15) | Komisjon kiitis 1997. aastal otsusega N 679/97 heaks abikava muudatuse, mis seisnes rahastamismehhanismi loomises raadio või televisiooni kaudu edastatavale reklaamile maksulaadse lõivu kehtestamisega. Kõnealuses otsuses ei ole rahastamismeetodit üldse analüüsitud. 1997. aasta otsust kohaldati kuni 2003. aastani ehk ajani, mil see asendati uue vastuvõetud otsusega NN 42/03 (11). |
| --- | --- |

(15)

Komisjon kiitis 1997. aastal otsusega N 679/97 heaks abikava muudatuse, mis seisnes rahastamismehhanismi loomises raadio või televisiooni kaudu edastatavale reklaamile maksulaadse lõivu kehtestamisega. Kõnealuses otsuses ei ole rahastamismeetodit üldse analüüsitud. 1997. aasta otsust kohaldati kuni 2003. aastani ehk ajani, mil see asendati uue vastuvõetud otsusega NN 42/03 (11).

| (16) | Régie Network, suure Prantsusmaa ringhäälinguettevõtja NJR reklaamiga tegelev tütarettevõtja, vaidlustas 3. augustil 2004 Lyoni kohtus 2001. aastal makstud maksu (152 524 eurot). Euroopa Kohtule esitati kõnealuses asjas eelotsusetaotlus, et hinnata komisjoni 10. novembri 1997. aasta abi lubava otsuse kehtivust. |
| --- | --- |

(16)

Régie Network, suure Prantsusmaa ringhäälinguettevõtja NJR reklaamiga tegelev tütarettevõtja, vaidlustas 3. augustil 2004 Lyoni kohtus 2001. aastal makstud maksu (152 524 eurot). Euroopa Kohtule esitati kõnealuses asjas eelotsusetaotlus, et hinnata komisjoni 10. novembri 1997. aasta abi lubava otsuse kehtivust.

| (17) | Euroopa Kohtu 22. detsembri 2008. aasta otsusega (12) kuulutati 1997. aasta otsus kehtetuks seetõttu, et komisjon ei olnud hinnanud uurimise all oleva meetme rahastamismeetodit. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Kohtu 22. detsembri 2008. aasta otsusega (12) kuulutati 1997. aasta otsus kehtetuks seetõttu, et komisjon ei olnud hinnanud uurimise all oleva meetme rahastamismeetodit.

| (18) | Euroopa Kohus tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Kohtu otsuse punktile 101 peab komisjon riigiabi kontrollimisel alati arvesse võtma riigiabi rahastamist maksu kaudu, kui maks on abikava lahutamatu osa. Euroopa Kohus täpsustab oma otsuse punktis 99, et maks on abimeetme lahutamatu osa, kui asjaomase siseriikliku õiguse alusel on maksu ja antava abi vahel selline püsiv seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks ja mõjutavad otseselt antava abi suurust ning järelikult ka hinnangut selle abi kokkusobivuse kohta siseturuga. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Kohus tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Kohtu otsuse punktile 101 peab komisjon riigiabi kontrollimisel alati arvesse võtma riigiabi rahastamist maksu kaudu, kui maks on abikava lahutamatu osa. Euroopa Kohus täpsustab oma otsuse punktis 99, et maks on abimeetme lahutamatu osa, kui asjaomase siseriikliku õiguse alusel on maksu ja antava abi vahel selline püsiv seos, kus maksutulud on tingimata ette nähtud antava abi rahastamiseks ja mõjutavad otseselt antava abi suurust ning järelikult ka hinnangut selle abi kokkusobivuse kohta siseturuga.

| (19) | Olles kontrollinud, kas kõik tingimused on täidetud, sedastas Euroopa Kohus punktis 112, et ringhäälingureklaami maks on sellest rahastatava raadioringhäälingutegevuse abikava lahutamatu osa. Seega oli komisjon ilmtingimata kohustatud seda maksu kõnealuse abikava uurimisel arvesse võtma, mida ta aga ei teinud otsuse NN 42/03 puhul. |
| --- | --- |

(19)

Olles kontrollinud, kas kõik tingimused on täidetud, sedastas Euroopa Kohus punktis 112, et ringhäälingureklaami maks on sellest rahastatava raadioringhäälingutegevuse abikava lahutamatu osa. Seega oli komisjon ilmtingimata kohustatud seda maksu kõnealuse abikava uurimisel arvesse võtma, mida ta aga ei teinud otsuse NN 42/03 puhul.

| (20) | Pärast kohtuotsust, millega kuulutati kehtetuks komisjoni 10. novembri 1997. aasta otsus, võttis komisjon kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada õigusvastasus ning vaadata uuesti läbi Prantsusmaa ametiasutuste edastatud teave. Seetõttu algatas komisjon 11. veebruaril 2009 menetlusnumbri C4/2009 all Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse (13). |
| --- | --- |

(20)

Pärast kohtuotsust, millega kuulutati kehtetuks komisjoni 10. novembri 1997. aasta otsus, võttis komisjon kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada õigusvastasus ning vaadata uuesti läbi Prantsusmaa ametiasutuste edastatud teave. Seetõttu algatas komisjon 11. veebruaril 2009 menetlusnumbri C4/2009 all Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse (13).

4.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (21) | Prantsusmaa ametiasutused edastasid 23. aprilli 2009. aasta kirjas komisjonile järgmised märkused.






  a) | Asjaomasel ajavahemikul koguti ja eraldati aastas keskmiselt 20 miljonit eurot, mis jaotati rohkem kui 500 abisaaja vahel. |
| --- | --- | --- |

(21)

Prantsusmaa ametiasutused edastasid 23. aprilli 2009. aasta kirjas komisjonile järgmised märkused.

a)

Asjaomasel ajavahemikul koguti ja eraldati aastas keskmiselt 20 miljonit eurot, mis jaotati rohkem kui 500 abisaaja vahel.

| b) | Ei vaidlustatud, et Prantsusmaal raadioteenuseid osutavad välisettevõtjad, kelle jaamad või stuudiod asuvad teistes liikmesriikides, maksid samuti kõnealust maksulaadset lõivu, kuid kõnealuseid ettevõtjaid ei olnud võimalik kindlaks määrata. |
| --- | --- |

b)

Ei vaidlustatud, et Prantsusmaal raadioteenuseid osutavad välisettevõtjad, kelle jaamad või stuudiod asuvad teistes liikmesriikides, maksid samuti kõnealust maksulaadset lõivu, kuid kõnealuseid ettevõtjaid ei olnud võimalik kindlaks määrata.

| c) | Abi ei või tagasi nõuda kahel põhjusel: esiteks oli abikavast komisjoni nõuetekohaselt teavitatud ning komisjon oli selle korduvalt heaks kiitnud, mis tekitas abisaajates õiguspärase ootuse. Teiseks ei võimaldanud abisaajate praegune rahaline olukord Prantsusmaa ametiasutustel eraldatud summat tagasi nõuda. |
| --- | --- |

c)

Abi ei või tagasi nõuda kahel põhjusel: esiteks oli abikavast komisjoni nõuetekohaselt teavitatud ning komisjon oli selle korduvalt heaks kiitnud, mis tekitas abisaajates õiguspärase ootuse. Teiseks ei võimaldanud abisaajate praegune rahaline olukord Prantsusmaa ametiasutustel eraldatud summat tagasi nõuda.

5.   ABI HINDAMINE

5.1.   Abi hindamise õiguslik alus

| (22) | Kõnealuse abikava hindamisel tuginetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikele 3. |
| --- | --- |

(22)

Kõnealuse abikava hindamisel tuginetakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikele 3.

5.2.   Abi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (23) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud:
  „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(23)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud:

„Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (24) | Käesoleva juhtumi analüüs seoses Euroopa Liidu lepingu toimimise artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimustega. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva juhtumi analüüs seoses Euroopa Liidu lepingu toimimise artikli 107 lõikes 1 esitatud tingimustega.

a)   Riigi ressurssidest antav abi

Abikava rahastatakse vahenditest, mis tulenevad õigusaktiga kehtestatud ja maksuhaldurile tasutavast maksutaolisest lõivust ning mis on kehtestatud raadio ja televisiooni kaudu edastatava reklaami müügist saadava tulu suhtes.

Abi antakse seega Prantsuse riigi ressurssidest.

b)   Abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist

Abikavaga toetatakse ainult raadioteenuse osutajaid. Abi antakse teenuseosutajatele, kelle reklaamitulu on väiksem kui 20 % nende kogukäibest. Nimetatud teenuseosutajad konkureerivad selliste teiste Prantsusmaa territooriumil saateid edastavate raadiojaamadega kuulajate arvu ja reklaamitulu pärast, kelle müügitulu ületab piirmäära ning kes ei saa abikava raames toetust.

Kõnealune abi kahjustab seega või vähemalt ähvardab kahjustada konkurentsi abi saavate ja abi mittesaavate teenuseosutajate vahel.

c)   Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine

Prantsusmaa territooriumil edastatavaid raadiosaateid, eelkõige abisaajate edastatud saateid saab kuulata teistes liikmesriikides, kuigi ainult piirialadel. Samuti näis, et õigusnormidega kehtestatud maksutaoline lõiv, millest teatati, kehtis ka teistest liikmesriikidest Prantsusmaa suunas osutatud teenuste reklaamitulu suhtes.

Sellest tulenevalt võib teatatud abikava mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

d)   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

Komisjon on seega arvamusel, et raadioringhäälingutegevuse abikava, millest Prantsusmaa ametiasutused teatasid, kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. Kuna kõnealune abikava kujutab endast riigiabi, peab komisjon analüüsima selle kokkusobivust siseturuga. Vastavalt eespool tsiteeritud kohtuotsusele (Régie Networks) tuleb kõnealuse abi rahastamiseks kasutatavat ringhäälingureklaami maksu võtta arvesse selle uurimisel, kas abikava sobib kokku siseturuga.

5.3.   Abi kokkusobivus siseturuga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigetele 2 ja 3

| (25) | Eesmärgi ja kohaldamisala poolest ei vastanud teatatud meede selgelt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 ega artikli 3 punktides a ja b sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(25)

Eesmärgi ja kohaldamisala poolest ei vastanud teatatud meede selgelt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 ega artikli 3 punktides a ja b sätestatud tingimustele.

| (26) | Abikava eesmärk soodustada Prantsusmaa territooriumil raadioteenuseid osutavaid jaamu, toetades eelkõige kõige väiksema reklaamituluga jaamu, ja tagada meediakanalite paljusus Prantsusmaa territooriumil, on igati õiguspärane eesmärk. Seega võib abisaajatele antud abi uurida vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c esitatud tingimustele. Selles on sätestatud: „Siseturuga kokkusobivaks võib pidada: [...] abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega [...].” Komisjon peab selles suhtes kaaluma meetme positiivset ja negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(26)

Abikava eesmärk soodustada Prantsusmaa territooriumil raadioteenuseid osutavaid jaamu, toetades eelkõige kõige väiksema reklaamituluga jaamu, ja tagada meediakanalite paljusus Prantsusmaa territooriumil, on igati õiguspärane eesmärk. Seega võib abisaajatele antud abi uurida vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c esitatud tingimustele. Selles on sätestatud: „Siseturuga kokkusobivaks võib pidada: [...] abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega [...].” Komisjon peab selles suhtes kaaluma meetme positiivset ja negatiivset mõju.

| (27) | Oma varasemates otsustes järeldas komisjon, et kõnealusel abikaval on positiivne mõju ning see sobib kokku siseturuga, eriti seetõttu, et abikava aitab kaasa selgelt määratletud üldhuvi eesmärgile. Abikava eesmärk on soodustada Prantsusmaa territooriumil raadioteenuste osutajate mitmekesisust. See toetab väikeseid, kohaliku kuulajaskonnaga raadiojaamu, võttes arvesse sotsiaalseid, kultuurilisi ja kohalikke huvisid, mis on igati õiguspärane eesmärk. Lisaks ei moonuta abikava naabruskonna sotsiaalse suhtlemise jaamu soodustades oluliselt konkurentsi ega mõjuta kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Võttes arvesse kõnealuste jaamade ülesannet ja suurust, on nende ning teistes liikmesriikides sama liiki teenuseid osutavate teenusepakkujate vaheline konkurentsi moonutamine eriti väike. Seetõttu mõjutab kõnealune kava kaubandust väga vähe. |
| --- | --- |

(27)

Oma varasemates otsustes järeldas komisjon, et kõnealusel abikaval on positiivne mõju ning see sobib kokku siseturuga, eriti seetõttu, et abikava aitab kaasa selgelt määratletud üldhuvi eesmärgile. Abikava eesmärk on soodustada Prantsusmaa territooriumil raadioteenuste osutajate mitmekesisust. See toetab väikeseid, kohaliku kuulajaskonnaga raadiojaamu, võttes arvesse sotsiaalseid, kultuurilisi ja kohalikke huvisid, mis on igati õiguspärane eesmärk. Lisaks ei moonuta abikava naabruskonna sotsiaalse suhtlemise jaamu soodustades oluliselt konkurentsi ega mõjuta kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Võttes arvesse kõnealuste jaamade ülesannet ja suurust, on nende ning teistes liikmesriikides sama liiki teenuseid osutavate teenusepakkujate vaheline konkurentsi moonutamine eriti väike. Seetõttu mõjutab kõnealune kava kaubandust väga vähe.

| (28) | Dekreedi nr 97–1263 artiklite 3 ja 6 uurimisest selgub siiski, et abikava rahastamine kõnealuse maksulaadse lõivu abil on meetme lahutamatu osa, nagu juba sedastas Euroopa Kohus kohtuasjas Régie Networks tehtud otsuses (punktid 99–112). |
| --- | --- |

(28)

Dekreedi nr 97–1263 artiklite 3 ja 6 uurimisest selgub siiski, et abikava rahastamine kõnealuse maksulaadse lõivu abil on meetme lahutamatu osa, nagu juba sedastas Euroopa Kohus kohtuasjas Régie Networks tehtud otsuses (punktid 99–112).

| (29) | Euroopa Kohus tuletas kohtuasjas Régie Networks tehtud otsuse punktis 89 meelde, et: „abi rahastamise viis võib muuta kogu rahastatava abikava siseturuga kokkusobimatuks. Seetõttu ei või abi kontrollida lahus selle rahastamisviisi tagajärgedest. Vastupidi, komisjon peab abimeetme kontrollimisel tingimata arvestama abi rahastamise viisi, kui see on meetme lahutamatu osa (vt selle kohta eelkõige eespool viidatud kohtuotsus Van Calster jt, punkt 49, ja 15. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas C–345/02: Pearle jt, EKL 2004, lk I–7139, punkt 29).” |
| --- | --- |

(29)

Euroopa Kohus tuletas kohtuasjas Régie Networks tehtud otsuse punktis 89 meelde, et: „abi rahastamise viis võib muuta kogu rahastatava abikava siseturuga kokkusobimatuks. Seetõttu ei või abi kontrollida lahus selle rahastamisviisi tagajärgedest. Vastupidi, komisjon peab abimeetme kontrollimisel tingimata arvestama abi rahastamise viisi, kui see on meetme lahutamatu osa (vt selle kohta eelkõige eespool viidatud kohtuotsus Van Calster jt, punkt 49, ja 15. juuli 2004. aasta otsus kohtuasjas C–345/02: Pearle jt, EKL 2004, lk I–7139, punkt 29).”

| (30) | Sellest tulenevalt peab komisjon kõnealust maksu arvesse võtma, kui uurib abikava kokkusobivust siseturuga. Sellega seoses näib kõnealune ringhäälingureklaami maks olevat vastuolus üldpõhimõttega, mida komisjon on ikka ja jälle kinnitanud ning mida Euroopa Kohus on tunnustanud 25. juuni 1970. aasta kohtuotsuses 47/69: Prantsusmaa vs komisjon (EKL 1970, lk 487), mille kohaselt imporditud tooted ja teenused tuleb vabastada kõigist niisugustest maksulaadsetest lõivudest, millest rahastatakse abikava, mille alusel saavad abi ainult oma riigi ettevõtjad. Euroopa Kohus analüüsis seda kohtuasjas Régie Networks tehtud otsuse punktis 115. |
| --- | --- |

(30)

Sellest tulenevalt peab komisjon kõnealust maksu arvesse võtma, kui uurib abikava kokkusobivust siseturuga. Sellega seoses näib kõnealune ringhäälingureklaami maks olevat vastuolus üldpõhimõttega, mida komisjon on ikka ja jälle kinnitanud ning mida Euroopa Kohus on tunnustanud 25. juuni 1970. aasta kohtuotsuses 47/69: Prantsusmaa vs komisjon (EKL 1970, lk 487), mille kohaselt imporditud tooted ja teenused tuleb vabastada kõigist niisugustest maksulaadsetest lõivudest, millest rahastatakse abikava, mille alusel saavad abi ainult oma riigi ettevõtjad. Euroopa Kohus analüüsis seda kohtuasjas Régie Networks tehtud otsuse punktis 115.

| (31) | Komisjon on seisukohal, et kui maksust ei vabastata raadioteenuste osutajaid, kelle jaamad paiknevad teistes liikmesriikides ning kes ei saa kasu teavitatud kava raames antud abist, siis see mõjutab kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Isegi kui teatatud kavaga ettenähtud abi abisaajatele on õiguspärane ja seda võiks käsitleda siseturuga kokkusobivana, ei kehti sama siiski kõnealuse kava rahastamisviisi suhtes. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon on seisukohal, et kui maksust ei vabastata raadioteenuste osutajaid, kelle jaamad paiknevad teistes liikmesriikides ning kes ei saa kasu teavitatud kava raames antud abist, siis see mõjutab kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Isegi kui teatatud kavaga ettenähtud abi abisaajatele on õiguspärane ja seda võiks käsitleda siseturuga kokkusobivana, ei kehti sama siiski kõnealuse kava rahastamisviisi suhtes.

6.   JÄRELDUSED

| (32) | Nimetatud tingimuste alusel järeldab komisjon, et abikava võib kuulutada kokkusobivaks siseturuga, eelkõige arvestades Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud kriteeriume. Komisjon ei saa aga kiita heaks kõnealuse kava rahastamisviisi. |
| --- | --- |

(32)

Nimetatud tingimuste alusel järeldab komisjon, et abikava võib kuulutada kokkusobivaks siseturuga, eelkõige arvestades Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud kriteeriume. Komisjon ei saa aga kiita heaks kõnealuse kava rahastamisviisi.

| (33) | Sellega seoses täheldas komisjon, et – nagu märgiti Prantsusmaa ametiasutuste 23. aprilli 2003. aasta kirjas – on võimatu teha kindlaks (abikava rahastamiseks sisse seatud maksutaolise lõivu maksjate hulgas) Prantsusmaal kõnealuse abikavaga hõlmatud ajavahemikul raadioteenuseid osutanud välisettevõtjaid, kelle jaamad või stuudiod asusid teistes liikmesriikides. Komisjon tunnistab, et nende kindlakstegemine võib olla keeruline halduslikest aspektidest lähtuvalt, sest juhtunust on möödunud palju aega. Siiski ei näi aja möödumine olevat Prantsusmaa ametiasutuste esitatud selgituste põhjal kõnealusel juhul ületamatu takistus maksukohustuslaste kindlakstegemisel. Prantsusmaa ametiasutused on aga märkinud, et nende käsutuses olevate andmete põhjal ei ole võimalik alati kindlaks teha, kas maksukohustuslaste jaamad edastasid saateid Prantsusmaa või teiste liikmesriikide territooriumilt. Sellisel juhul peavad nad kuue kuu jooksul alates käesolevast otsusest teavitamisest maksukohustuslast teavitama individuaalselt tema õigusest saada hüvitist, kui ta edastas saateid Prantsusmaale teisest liikmesriigist. Maksuhaldur peab kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et maksukohustuslased kindlaks teha. Seega, kuna ei ole kindel, et Prantsusmaa ametiasutused suudavad kindlaks teha kõik kõnealuse maksu kohustuslased, peavad nad tagasimaksmise meetmetest piisavalt teavitama, nii et asjaomased ettevõtjad võiksid endast märku anda. |
| --- | --- |

(33)

Sellega seoses täheldas komisjon, et – nagu märgiti Prantsusmaa ametiasutuste 23. aprilli 2003. aasta kirjas – on võimatu teha kindlaks (abikava rahastamiseks sisse seatud maksutaolise lõivu maksjate hulgas) Prantsusmaal kõnealuse abikavaga hõlmatud ajavahemikul raadioteenuseid osutanud välisettevõtjaid, kelle jaamad või stuudiod asusid teistes liikmesriikides. Komisjon tunnistab, et nende kindlakstegemine võib olla keeruline halduslikest aspektidest lähtuvalt, sest juhtunust on möödunud palju aega. Siiski ei näi aja möödumine olevat Prantsusmaa ametiasutuste esitatud selgituste põhjal kõnealusel juhul ületamatu takistus maksukohustuslaste kindlakstegemisel. Prantsusmaa ametiasutused on aga märkinud, et nende käsutuses olevate andmete põhjal ei ole võimalik alati kindlaks teha, kas maksukohustuslaste jaamad edastasid saateid Prantsusmaa või teiste liikmesriikide territooriumilt. Sellisel juhul peavad nad kuue kuu jooksul alates käesolevast otsusest teavitamisest maksukohustuslast teavitama individuaalselt tema õigusest saada hüvitist, kui ta edastas saateid Prantsusmaale teisest liikmesriigist. Maksuhaldur peab kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et maksukohustuslased kindlaks teha. Seega, kuna ei ole kindel, et Prantsusmaa ametiasutused suudavad kindlaks teha kõik kõnealuse maksu kohustuslased, peavad nad tagasimaksmise meetmetest piisavalt teavitama, nii et asjaomased ettevõtjad võiksid endast märku anda.

| (34) | Miski ei takista Prantsusmaal tegelikult anda tundmatutele ettevõtjatele teada nende õigusest nõuda ajavahemikus 1997–2002 põhjendamatult makstud maksud tagasi. Prantsusmaa saab heastada abikava rahastamisviisi kokkusobimatuse siseturuga nii, et maksab tagasi siseturuga kokkusobimatud maksud, täites järgmised tingimused:






  — | Prantsusmaa ametiasutused peavad teavitama individuaalselt kõiki asjaomaseid ettevõtjaid, keda on võimalik kindlaks teha, nende õigusest nõuda makstud maks tagasi, ning nad peavad ka avaldama nõuetekohased teated kõikjal Euroopa Liidus ilmuvates erialaajakirjades (14); |
| --- | --- | --- |

(34)

Miski ei takista Prantsusmaal tegelikult anda tundmatutele ettevõtjatele teada nende õigusest nõuda ajavahemikus 1997–2002 põhjendamatult makstud maksud tagasi. Prantsusmaa saab heastada abikava rahastamisviisi kokkusobimatuse siseturuga nii, et maksab tagasi siseturuga kokkusobimatud maksud, täites järgmised tingimused:

—

Prantsusmaa ametiasutused peavad teavitama individuaalselt kõiki asjaomaseid ettevõtjaid, keda on võimalik kindlaks teha, nende õigusest nõuda makstud maks tagasi, ning nad peavad ka avaldama nõuetekohased teated kõikjal Euroopa Liidus ilmuvates erialaajakirjades (14);

| — | maksukohustuslastel peab olema tagastusnõude esitamiseks alates nõuetekohase teate ilmumisest aega kolm aastat (15); |
| --- | --- |

—

maksukohustuslastel peab olema tagastusnõude esitamiseks alates nõuetekohase teate ilmumisest aega kolm aastat (15);

| — | tagasimaksmine peab toimuma hiljemalt kuue kuu jooksul alates nõude esitamisest (16); |
| --- | --- |

—

tagasimaksmine peab toimuma hiljemalt kuue kuu jooksul alates nõude esitamisest (16);

| — | tagastatavatele summadele tuleb liita tegelikult kogunenud intress alates maksu maksmise kuupäevast kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani, see arvutatakse liitintressina, kasutades viitemäärana piirmäära analoogselt sellele, mis on esitatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artiklis 9 (17); |
| --- | --- |

—

tagastatavatele summadele tuleb liita tegelikult kogunenud intress alates maksu maksmise kuupäevast kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani, see arvutatakse liitintressina, kasutades viitemäärana piirmäära analoogselt sellele, mis on esitatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artiklis 9 (17);

| — | Prantsusmaa ametiasutused peavad nõustuma igasuguse mõistliku tõendiga, mida asjaomased ettevõtjad maksu maksmise tõendamiseks esitavad; |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa ametiasutused peavad nõustuma igasuguse mõistliku tõendiga, mida asjaomased ettevõtjad maksu maksmise tõendamiseks esitavad;

| — | tagasimakse õigust ei saa seada sõltuvusse teistest tingimustest; |
| --- | --- |

—

tagasimakse õigust ei saa seada sõltuvusse teistest tingimustest;

| — | Prantsusmaa ametiasutused saadavad tagasimaksmise menetluse seisu kohta komisjonile korrapäraseid aruandeid iga kuue kuu järel alates käesolevast otsusest teatavakstegemisest, |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa ametiasutused saadavad tagasimaksmise menetluse seisu kohta komisjonile korrapäraseid aruandeid iga kuue kuu järel alates käesolevast otsusest teatavakstegemisest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaa rakendatud abikava sobib kokku siseturuga artikliga 2 ette nähtud tingimustel.

Artikkel 2

Selleks et lõpetada nende välismaiste ringhäälinguettevõtjate diskrimineerimine, kes maksid Prantsuse riigile ringhäälingureklaami maksu, ilma et neil oleks olnud võimalus saada abikavast kasu, peavad Prantsusmaa ametiasutused maksma välisettevõtjatele tagasi ajavahemikus 1997–2002 kogutud maksutaolise lõivu. Nad peavad hiljemalt kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemist teavitama maksu tagasimaksmisest kõiki maksukohustuslasest ettevõtjaid kõikidel juhtudel, mil neil on võimalik nad kindlaks teha, ning avaldama nõuetekohase teate, et asjaomased ettevõtjad võiksid endast märku anda, andes neile tagastusnõude esitamiseks aega kolm aastat (18). Pärast sellise teate avaldamist ja kõnealuste ettevõtjate esitatud tõendite põhjal peab Prantsusmaa hiljemalt kuue kuu jooksul alates tagastusnõude esitamisest tagasi maksma siseturuga kokkusobimatu maksu, millele on juurde liidetud tegelikult kogunenud intress, mis arvutatakse liitintressina, kasutades viitemäärana piirmäära analoogselt sellele, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklis 9.

Artikkel 3

Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist teatab Prantsusmaa komisjonile meetmed, mida on võetud otsuse järgmiseks.

Ta saadab komisjonile iga kuue kuu järel alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest korrapäraseid aruandeid artiklis 2 osutatud tagasimaksmise menetluse seisu kohta kuni kolmeaastase tähtaja möödumiseni artiklis 2 osutatud viimaste asjakohaste teavitusmeetmete võtmisest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 29. september 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 107 ja 108. Mõlemal juhul on artiklid sisuliselt identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  ELT L 223, 16.9.2009, lk 15. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = OJ:C:2009:223:0015:0019:EN:PDF

3

(4)  30. septembri 1992. aasta dekreet 92–1053.

4

(5)  10. novembri 1997. aasta kiri Prantsusmaa ametiasutustele riigiabi N 679/97 kohta (EÜT C 120, 1.5.1999, lk 2); http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = OJ:C:1999:120:0002:0002:FR:PDF

5

(6)  Riigiabi NN 42/03 (ex N752/02), ELT C 219, 16.9.2003, lk 3; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = OJ:C:2003:219:0002:0003:FR:PDF http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2003/nn042-03.pdf

6

(7)  Vt põhjendus 14.

7

(8)  Vt joonealust märkust 1.

8

(9)  Prantsuse Vabariigi Teataja, 30. detsember 1997, lk 19194.

9

(10)  Riigiabi NN 42/03 (ex N752/02), ELT C 219, 16.9.2003, lk 3. Vt joonealune märkus 5.

10

ex

(11)  Vt joonealust märkust 10.

11

(12)  Kohtuasi C–333/07, Régie Networks, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = CELEX:62007C0333:FR:HTML

12

(13)  Vt joonealust märkust 1.

13

(14)  2003. aasta piirides.

14

(15)  Tegemist on maksuhalduri ja maksukohustuslaste vahelise suhtlemise tavapärase tähtajaga, mida võib pidada mõistlikuks.

15

(16)  Kõnealune tähtaeg pärineb komisjoni 14. detsembri 2004. aasta otsusest, mis käsitleb Prantsusmaa rakendatud lihaostumaksu (loomsete jäätmete käitlemise maksu). See tundub mõistlik ning ei ole põhjust sellest antud juhul kõrvale kalduda.

16

(17)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

17

(18)  Vastavalt põhjenduses 34 täpsustatud tingimustele.

18

---

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/28

---

KOMISJONI OTSUS,

2. märts 2011,

millega muudetakse otsust 2008/456/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1160 all)

(ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2011/148/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 574/2007/EÜ, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013, (1) eriti selle artiklit 25 ja artikli 37 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Arvestades Välispiirifondi käivitamise järel saadud kogemusi, on asjakohane selgitada komisjoni otsuses 2008/456/EÜ (2) sätestatud kohustusi seoses läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimisega projektide rakendamisel. |
| --- | --- |

(1)

Arvestades Välispiirifondi käivitamise järel saadud kogemusi, on asjakohane selgitada komisjoni otsuses 2008/456/EÜ (2) sätestatud kohustusi seoses läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimisega projektide rakendamisel.

| (2) | Liikmesriigid on kohustatud iga-aastaste programmide rakendamise kohta aru andma. Seepärast on asjakohane selgitada, millist teavet liikmesriigid peavad esitama. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid on kohustatud iga-aastaste programmide rakendamise kohta aru andma. Seepärast on asjakohane selgitada, millist teavet liikmesriigid peavad esitama.

| (3) | Selleks et vähendada liikmesriikide halduskoormust ja tagada suurem õiguskindlus, tuleks muuta Välispiirifondist kaasrahastatavate meetmete kulude abikõlblikkust käsitlevad eeskirjad lihtsamaks ja selgemaks. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et vähendada liikmesriikide halduskoormust ja tagada suurem õiguskindlus, tuleks muuta Välispiirifondist kaasrahastatavate meetmete kulude abikõlblikkust käsitlevad eeskirjad lihtsamaks ja selgemaks.

| (4) | Enamikku käesoleva otsusega tehtavaid muudatusi tuleks kohaldada viivitamatult. Kuid kuna 2009. ja 2010. aasta programmid on pooleli, on asjakohane kohaldada Euroopa Välispiirifondist kaasrahastatavate meetmete kulude abikõlblikkust käsitlevaid täiendatud eeskirju alates 2011. aasta programmist. Sellegipoolest tuleks anda liikmesriikidele võimalus kohaldada nimetatud eeskirju teatavatel tingimustel varem. |
| --- | --- |

(4)

Enamikku käesoleva otsusega tehtavaid muudatusi tuleks kohaldada viivitamatult. Kuid kuna 2009. ja 2010. aasta programmid on pooleli, on asjakohane kohaldada Euroopa Välispiirifondist kaasrahastatavate meetmete kulude abikõlblikkust käsitlevaid täiendatud eeskirju alates 2011. aasta programmist. Sellegipoolest tuleks anda liikmesriikidele võimalus kohaldada nimetatud eeskirju teatavatel tingimustel varem.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt on Taani otsuse nr 574/2007/EÜ oma siseriiklikus õiguses rakendanud ning seetõttu on kõnealune otsus Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt on Taani otsuse nr 574/2007/EÜ oma siseriiklikus õiguses rakendanud ning seetõttu on kõnealune otsus Taani suhtes siduv.

| (6) | Käesolev otsus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (3) ja nõukogu hilisemale 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2004/926/EÜ Schengeni acquis’ osade jõustamise kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis (4). Seetõttu pole otsus Ühendkuningriigi suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (3) ja nõukogu hilisemale 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2004/926/EÜ Schengeni acquis’ osade jõustamise kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis (4). Seetõttu pole otsus Ühendkuningriigi suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Käesolev otsus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (5). Seetõttu pole otsus Iirimaa suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (5). Seetõttu pole otsus Iirimaa suhtes siduv ega kohaldatav.

| (8) | Islandi ja Norra puhul kujutab otsus nr 574/2007/EÜ endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses (mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega), (6) mis kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse. |
| --- | --- |

(8)

Islandi ja Norra puhul kujutab otsus nr 574/2007/EÜ endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendust Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses (mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega), (6) mis kuuluvad nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondadesse.

| (9) | Šveitsi puhul kujutab otsus nr 574/2007/EÜ endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule viimase ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud Euroopa Ühenduse nimel kõnealusele lepingule allakirjutamist ning selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikes 1. |
| --- | --- |

(9)

Šveitsi puhul kujutab otsus nr 574/2007/EÜ endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule viimase ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis kuuluvad valdkonda, millele on osutatud Euroopa Ühenduse nimel kõnealusele lepingule allakirjutamist ning selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikes 1.

| (10) | Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega, mis loodi otsusega nr 574/2007/EÜ. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega, mis loodi otsusega nr 574/2007/EÜ.

| (11) | Seepärast tuleks otsust 2008/456/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks otsust 2008/456/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2008/456/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Pakkumiskutse sisu iga oluline muudatus avaldatakse samadel tingimustel.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 9 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Pakkumiskutse sisu iga oluline muudatus avaldatakse samadel tingimustel.”

| 2) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Rakenduslepingud
  Projektide rakenduslepingute sõlmimisel toimivad riik, piirkondlikud või kohalikud ametiasutused, avalik-õiguslikud isikud, mitmest nimetatud ametiasutusest või avalik-õiguslikust isikust moodustatud ühendused kooskõlas Euroopa Liidu ja liikmesriigi hankemenetluse normide ja põhimõtetega.
  Muud üksused peale esimeses lõigus nimetatute sõlmivad projektide rakenduslepingud pärast asjakohast avalikustamist, et tagada läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtte täitmine. Lepingud väärtusega alla 100 000 euro võidakse sõlmida tingimusel, et asjaomane üksus on küsinud vähemalt kolm pakkumist. Lepingute suhtes, mille väärtus ei ületa 5 000 eurot, ei kehti mingeid menetluslikke kohustusi, ilma et see piiraks liikmesriigi eeskirjade kohaldamist.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Rakenduslepingud

Projektide rakenduslepingute sõlmimisel toimivad riik, piirkondlikud või kohalikud ametiasutused, avalik-õiguslikud isikud, mitmest nimetatud ametiasutusest või avalik-õiguslikust isikust moodustatud ühendused kooskõlas Euroopa Liidu ja liikmesriigi hankemenetluse normide ja põhimõtetega.

Muud üksused peale esimeses lõigus nimetatute sõlmivad projektide rakenduslepingud pärast asjakohast avalikustamist, et tagada läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtte täitmine. Lepingud väärtusega alla 100 000 euro võidakse sõlmida tingimusel, et asjaomane üksus on küsinud vähemalt kolm pakkumist. Lepingute suhtes, mille väärtus ei ületa 5 000 eurot, ei kehti mingeid menetluslikke kohustusi, ilma et see piiraks liikmesriigi eeskirjade kohaldamist.”

| 3) | Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Vastutav asutus peab teavitama komisjoni ametliku kirja teel haldus- ja kontrollisüsteemi igast olulistest muudatusest ning saatma komisjonile haldus- ja kontrollsüsteemide täiendatud kirjelduse hiljemalt sellise muudatuse jõustumise ajal.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 21 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vastutav asutus peab teavitama komisjoni ametliku kirja teel haldus- ja kontrollisüsteemi igast olulistest muudatusest ning saatma komisjonile haldus- ja kontrollsüsteemide täiendatud kirjelduse hiljemalt sellise muudatuse jõustumise ajal.”

| 4) | Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Edu- ja lõpparuannetega seotud finantstabelites liigendatakse summad nii strateegiasuunistes määratud prioriteetide kui ka konkreetse prioriteedi järgi.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Edu- ja lõpparuannetega seotud finantstabelites liigendatakse summad nii strateegiasuunistes määratud prioriteetide kui ka konkreetse prioriteedi järgi.”

| 5) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmised laused:
  „Auditeerimisstrateegia muudatused, mis on esitatud põhiõigusakti artikli 32 lõike 1 punkti c kohaselt ja mille komisjon on heaks kiitnud, esitatakse komisjonile võimalikult kiiresti. Täiendatud auditeerimisstrateegia kehtestatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele, märkides ära tehtud täiendused.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmised laused:

„Auditeerimisstrateegia muudatused, mis on esitatud põhiõigusakti artikli 32 lõike 1 punkti c kohaselt ja mille komisjon on heaks kiitnud, esitatakse komisjonile võimalikult kiiresti. Täiendatud auditeerimisstrateegia kehtestatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele, märkides ära tehtud täiendused.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Auditeerimisasutus esitab aasta auditeerimiskava 2010. aastast alates enne iga aasta 15. veebruari, välja arvatud juhul, kui viimase kahe komisjoni poolt heakskiidetud aastaprogrammi puhul ei ületa komisjoni aastamakse 1 miljonit eurot. Auditeerimiskava kehtestatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele. Liikmesriigid ei pea iga-aastaste auditeerimiskavade esitamisel auditeerimisstrateegiat uuesti esitama. Põhiõigusakti artikli 32 lõikes 2 sätestatud ühise auditeerimisstrateegia korral võib esitada ühise aasta auditeerimiskava.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Auditeerimisasutus esitab aasta auditeerimiskava 2010. aastast alates enne iga aasta 15. veebruari, välja arvatud juhul, kui viimase kahe komisjoni poolt heakskiidetud aastaprogrammi puhul ei ületa komisjoni aastamakse 1 miljonit eurot. Auditeerimiskava kehtestatakse vastavalt VI lisas esitatud näidisele. Liikmesriigid ei pea iga-aastaste auditeerimiskavade esitamisel auditeerimisstrateegiat uuesti esitama. Põhiõigusakti artikli 32 lõikes 2 sätestatud ühise auditeerimisstrateegia korral võib esitada ühise aasta auditeerimiskava.”

| 6) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26
  Sertifitseerimisasutuse koostatavad dokumendid
  1.   Põhiõigusakti artikli 41 lõikes 4 nimetatud teise eelmakse taotlusele lisatava tõendusmaterjali koostab sertifitseerimisasutus ja vastutav asutus esitab selle komisjonile VIII lisas esitatud kujul.
  2.   Põhiõigusakti artikli 42 lõike 1 punktis a nimetatud lõppmakse taotlusele lisatava tõendusmaterjali koostab sertifitseerimisasutus ja vastutav asutus esitab selle komisjonile IX lisas esitatud kujul.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Sertifitseerimisasutuse koostatavad dokumendid

1.   Põhiõigusakti artikli 41 lõikes 4 nimetatud teise eelmakse taotlusele lisatava tõendusmaterjali koostab sertifitseerimisasutus ja vastutav asutus esitab selle komisjonile VIII lisas esitatud kujul.

2.   Põhiõigusakti artikli 42 lõike 1 punktis a nimetatud lõppmakse taotlusele lisatava tõendusmaterjali koostab sertifitseerimisasutus ja vastutav asutus esitab selle komisjonile IX lisas esitatud kujul.”

| 7) | Artikkel 37 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 37
  Elektrooniline andmevahetus
  Teavet edastatakse lisaks 3. peatükis nimetatud dokumentide nõuetekohaselt allkirjastatud paberversioonidele ka elektroonilisel teel.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 37 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 37

Elektrooniline andmevahetus

Teavet edastatakse lisaks 3. peatükis nimetatud dokumentide nõuetekohaselt allkirjastatud paberversioonidele ka elektroonilisel teel.”

| 8) | Artikli 40 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | N (8) + 2 aasta 30. juunit, kui tegemist on mis tahes muude lisakuludega. |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 40 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

N (8) + 2 aasta 30. juunit, kui tegemist on mis tahes muude lisakuludega.

| 9) | Lisasid on muudetud vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

9)

Lisasid on muudetud vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 punktid 1–8 ja lisa punktid 1–5 kehtivad käesoleva otsuse vastuvõtmise päevast.

2.   Lisa punkt 6 hakkab kehtima hiljemalt alates 2011. aasta programmide rakendamisest.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada lisa punkti 6 2009. ja 2010. aasta programmide töösolevate või tulevaste projektide suhtes, järgides täiel määral võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet. Sellisel juhul kohaldavad liikmesriigid uusi eeskirju asjaomase projekti suhtes tervikuna ja muudavad vajaduse korral toetuslepingut. Üksnes tehnilise abi kulude puhul võivad liikmesriigid otsustada kohaldada lisa punkti 6 alates 2008. aasta programmist.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 2. märts 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

1

(2)  ELT L 167, 27.6.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 131, 1.6.2000, lk 43.

3

(4)  ELT L 395, 31.12.2004, lk 70.

4

(5)  ELT L 64, 7.3.2002, lk 20.

5

(6)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

6

(7)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

7

(8)  „N” on aasta, mis on esitatud liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses.”

8

---

LISA

Otsuse 2008/456/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1. | III lisa muudetakse järgmiselt:






  1.1. | punkt 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1.

III lisa muudetakse järgmiselt:

1.1.

punkt 2 jäetakse välja;

| 1.2. | punkt 4.2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.2.

punkt 4.2 jäetakse välja.

| 2. | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  2.1. | A osa punkt 1.2 asendatakse järgmisega:






  „1.2 | Projektide valikumenetluse (vastutava asutuse / volitatud asutuse või nendega seotud üksuste tasandil) ja valiku tulemuste kirjeldus”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

IV lisa muudetakse järgmiselt:

2.1.

A osa punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2

Projektide valikumenetluse (vastutava asutuse / volitatud asutuse või nendega seotud üksuste tasandil) ja valiku tulemuste kirjeldus”;

| 2.2. | A osa punkti 2 tabeli 1 viimase veeru päisest jäetakse välja sõna „abikõlblikud”. |
| --- | --- |

2.2.

A osa punkti 2 tabeli 1 viimase veeru päisest jäetakse välja sõna „abikõlblikud”.

| 3. | V lisa A osa muudetakse järgmiselt:






  3.1. | punkt 1.2 asendatakse järgmisega:






  „1.2. | Eduaruande täiendus projektide valiku organiseerimise (vastutava asutuse / volitatud asutuse või nendega seotud üksuste tasandil) ja valiku tulemuste kirjelduse osas, kui see on asjakohane”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V lisa A osa muudetakse järgmiselt:

3.1.

punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2.

Eduaruande täiendus projektide valiku organiseerimise (vastutava asutuse / volitatud asutuse või nendega seotud üksuste tasandil) ja valiku tulemuste kirjelduse osas, kui see on asjakohane”;

| 3.2. | lisatakse punkt 1,8:






  „1.8. | Kinnitus, et mingeid olulisi muudatusi haldus- ja kontrollisüsteemis ei ole toimunud pärast seda, kui komisjoni teavitati viimasest täiendusest [kuupäev]”; |
| --- | --- | --- |

3.2.

lisatakse punkt 1,8:

„1.8.

Kinnitus, et mingeid olulisi muudatusi haldus- ja kontrollisüsteemis ei ole toimunud pärast seda, kui komisjoni teavitati viimasest täiendusest [kuupäev]”;

| 3.3. | punkt 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   RAHALINE TÄITMINE

  Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne


  Tabel 1


  Üksikasjalik finantsaruanne | Liikmesriik: [...] |
| --- | --- | --- |

3.3.

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.   RAHALINE TÄITMINE

Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne

Tabel 1

Üksikasjalik finantsaruanne

Liikmesriik: [...]

| | Aastaprogramm: [...] |
| --- | --- |

Aastaprogramm: [...]

| | Seisuga: [päev/kuu/aasta] |
| --- | --- |

Seisuga: [päev/kuu/aasta]

| (kõik summad eurodes) | Liikmesriigi poolt kavandatud (nagu komisjoni poolt heakskiidetud aastaprogrammis) | Liikmesriigi poolt eraldatud | Vastutava asutuse kinnitatud tegelikud summad
  (abisaajate kantud kulud ja EÜ lõplik toetus) |
| --- | --- | --- | --- |
| Meetmed | Projektid | Prioriteet | Konkreetne prioriteet (1) | Kavandatud kulud kokku
  (a) | EÜ toetus
  (b) | EÜ toetuse osatähtsus
  (c = b/a) | Abikõlblikud kogukulud
  (d) | EÜ toetus
  (e) | EÜ toetuse osatähtsus
  (f = e/d) | Abikõlblikud kogukulud
  (g) | EÜ toetus
  (h) | EÜ toetuse osatähtsus
  (i = h/g) | Kolmandate poolte panused
  (j) | Projekti käigus saadud sissetulekud
  (k) | Maksta / tagasi saada
  (l) |
| Meede 1: [...] | projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Meede 1 kokku | | | | | | | | | | | | |
| Meede ...: [...] | projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Meede ... kokku: [...] | | | | | | | | | | | | |
| Meede N: [...] | projekt 1: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| projekt N: [...] | | | | | | | | | | | | | | |
| Meede N kokku | | | | | | | | | | | | |
| Tehniline abi | | | | | | | | | | | | |
| Muud tegevused (1) | | | | | | | | | | | | |
| KOKKU | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | 0 | 0 % | 0 | | |

(kõik summad eurodes)

Liikmesriigi poolt kavandatud (nagu komisjoni poolt heakskiidetud aastaprogrammis)

Liikmesriigi poolt eraldatud

Vastutava asutuse kinnitatud tegelikud summad

(abisaajate kantud kulud ja EÜ lõplik toetus)

Meetmed

Projektid

Prioriteet

Konkreetne prioriteet (1)

Kavandatud kulud kokku

(a)

EÜ toetus

(b)

EÜ toetuse osatähtsus

(c = b/a)

Abikõlblikud kogukulud

(d)

EÜ toetus

(e)

EÜ toetuse osatähtsus

(f = e/d)

Abikõlblikud kogukulud

(g)

EÜ toetus

(h)

EÜ toetuse osatähtsus

(i = h/g)

Kolmandate poolte panused

(j)

Projekti käigus saadud sissetulekud

(k)

Maksta / tagasi saada

(l)

Meede 1: [...]

projekt 1: [...]

projekt N: [...]

Meede 1 kokku

Meede ...: [...]

projekt 1: [...]

projekt N: [...]

Meede ... kokku: [...]

Meede N: [...]

projekt 1: [...]

projekt N: [...]

Meede N kokku

Tehniline abi

Muud tegevused (1)

KOKKU

0

0

0 %

0

0

0 %

0

0

0 %

0

| 3.4. | punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   LISAD
  Projekti abikõlblikud kulud ja tulude vastavus mittetulunduslikule põhimõttele ning projekti kokkuvõtlik kirjeldus

  Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne


  Tabel 6 A


  Projekti abikõlblikud kulud ja tulude allikad Vastavus mittetulunduslikkuse põhimõttele XI lisa punkti 1.3.3 tähenduses

  Seisuga: päev/kuu/aasta | Abikõlblikud kulud | Tuluallikad |
| --- | --- | --- | --- |
| | otsesed kulud | Kaudsed kulud | Abikõlblikud kogukulud | ELi toetus | kolmandate poolte panused | projekti käigus saadud sissetulekud | tulud kokku
  (nagu XI lisa punktis I.3.3 sätestatud) |
| | (a) | (b) | (c = a + b) | (e) | (f) | (g) | (h = e + f + g) |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| jne | | | | | | | |
| MEEDE 1 KOKKU | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| jne | | | | | | | |
| MEEDE 2 KOKKU | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| Projekti number | | | | | | | |
| jne | | | | | | | |
| MEEDE N KOKKU | | | | | | | |
| TEHNILINE ABI | | | | | | | |
| AASTAPROGRAMMIS KOKKU | | | | | | | |

3.4.

punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.   LISAD

Projekti abikõlblikud kulud ja tulude vastavus mittetulunduslikule põhimõttele ning projekti kokkuvõtlik kirjeldus

Aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne

Tabel 6 A

Projekti abikõlblikud kulud ja tulude allikad Vastavus mittetulunduslikkuse põhimõttele XI lisa punkti 1.3.3 tähenduses

Seisuga: päev/kuu/aasta

Abikõlblikud kulud

Tuluallikad

otsesed kulud

Kaudsed kulud

Abikõlblikud kogukulud

ELi toetus

kolmandate poolte panused

projekti käigus saadud sissetulekud

tulud kokku

(nagu XI lisa punktis I.3.3 sätestatud)

(a)

(b)

(c = a + b)

(e)

(f)

(g)

(h = e + f + g)

Projekti number

Projekti number

Projekti number

jne

MEEDE 1 KOKKU

Projekti number

Projekti number

Projekti number

jne

MEEDE 2 KOKKU

Projekti number

Projekti number

Projekti number

jne

MEEDE N KOKKU

TEHNILINE ABI

AASTAPROGRAMMIS KOKKU

Image

| 4. | VIII lisa muudetakse järgmiselt.






  4.1. | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

4.

VIII lisa muudetakse järgmiselt.

4.1.

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 4.2. | joonealusest märkusest nr 1 jäetakse välja sõna „abikõlblikud”; |
| --- | --- |

4.2.

joonealusest märkusest nr 1 jäetakse välja sõna „abikõlblikud”;

| 4.3. | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | deklareeritud kulud on tehtud rahastamiseks valitud meetmete puhul kooskõlas asjaomase aastaprogrammi suhtes kohaldatavate kriteeriumidega;”. |
| --- | --- | --- |

4.3.

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

deklareeritud kulud on tehtud rahastamiseks valitud meetmete puhul kooskõlas asjaomase aastaprogrammi suhtes kohaldatavate kriteeriumidega;”.

| 5. | IX lisa pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

5.

IX lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

| 6. | XI lisa asendatakse järgmisega:

  „XI LISA

  VÄLISPIIRIFONDI KULUTUSTE ABIKÕLBLIKKUSE EESKIRI

  I.   Üldpõhimõtted

  I.1.   Peamised põhimõtted







  1. | Vastavalt põhiõigusaktile peavad kulud selleks, et olla abikõlblikud,






  a) | vastama fondi sisule ja selle eesmärkidele, nagu need on sätestatud põhiõigusakti artiklites 1 ja 3; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

XI lisa asendatakse järgmisega:

„XI LISA

VÄLISPIIRIFONDI KULUTUSTE ABIKÕLBLIKKUSE EESKIRI

I.   Üldpõhimõtted

I.1.   Peamised põhimõtted

1.

Vastavalt põhiõigusaktile peavad kulud selleks, et olla abikõlblikud,

a)

vastama fondi sisule ja selle eesmärkidele, nagu need on sätestatud põhiõigusakti artiklites 1 ja 3;

| b) | kuuluma põhiõigusakti artiklites 4 ja 6 toodud abikõlblike meetmete hulka; |
| --- | --- |

b)

kuuluma põhiõigusakti artiklites 4 ja 6 toodud abikõlblike meetmete hulka;

| c) | olema vajalikud komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastases või aastaprogrammis sisalduva projektiga hõlmatud tegevuste teostamiseks; |
| --- | --- |

c)

olema vajalikud komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastases või aastaprogrammis sisalduva projektiga hõlmatud tegevuste teostamiseks;

| d) | olema põhjendatud ning vastama usaldusväärse finantsjuhtimise, eelkõige kulutustele vastava tulu ja kulutasuvuse põhimõtetele; |
| --- | --- |

d)

olema põhjendatud ning vastama usaldusväärse finantsjuhtimise, eelkõige kulutustele vastava tulu ja kulutasuvuse põhimõtetele;

| e) | olema kantud lõpliku abisaaja ja/või tema projektipartnerite poolt, kes peavad olema asutatud ja registreeritud liikmesriigis, välja arvatud valitsustevaheliste lepingute alusel loodud rahvusvahelised avaliku sektori organisatsioonid ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt asutatud eriasutused, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. Käesoleva otsuse artiklis 39 sätestatu suhtes kehtivad lõplikule abisaajale kohaldatavad reeglid mutatis mutandis ka projektipartnerite suhtes; |
| --- | --- |

e)

olema kantud lõpliku abisaaja ja/või tema projektipartnerite poolt, kes peavad olema asutatud ja registreeritud liikmesriigis, välja arvatud valitsustevaheliste lepingute alusel loodud rahvusvahelised avaliku sektori organisatsioonid ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt asutatud eriasutused, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. Käesoleva otsuse artiklis 39 sätestatu suhtes kehtivad lõplikule abisaajale kohaldatavad reeglid mutatis mutandis ka projektipartnerite suhtes;

| f) | olema kantud vastavalt toetuslepingu konkreetsetele sätetele. |
| --- | --- |

f)

olema kantud vastavalt toetuslepingu konkreetsetele sätetele.

| 2. | Mitmeaastaste meetmete korral põhiõigusakti artikli 16 lõike 6 mõistes loetakse käesolevaid abikõlblikkuse eeskirju kehtivaks vaid projektide suhtes, mis on osaks meetmest, mida kaasrahastatakse aastaprogrammi raames. |
| --- | --- |

2.

Mitmeaastaste meetmete korral põhiõigusakti artikli 16 lõike 6 mõistes loetakse käesolevaid abikõlblikkuse eeskirju kehtivaks vaid projektide suhtes, mis on osaks meetmest, mida kaasrahastatakse aastaprogrammi raames.

| 3. | Fondist toetust saavaid projekte ei rahastata muudest ühenduse eelarveallikatest. Fondist toetust saavaid projekte peab kaasrahastama avalik või erasektor. |
| --- | --- |

3.

Fondist toetust saavaid projekte ei rahastata muudest ühenduse eelarveallikatest. Fondist toetust saavaid projekte peab kaasrahastama avalik või erasektor.

I.2.   Projekti eelarve

Projekti eelarve peab olema esitatud järgmiselt:

| Kulud | Tulud |
| --- | --- |
| + | Otsesed kulud (DC) |

Kulud

Tulud

+

Otsesed kulud (DC)

| + | Kaudsed kulud (toetuslepingus määratletud kindlaksmääratud protsent otsestest kuludest) |
| --- | --- |

+

Kaudsed kulud (toetuslepingus määratletud kindlaksmääratud protsent otsestest kuludest)

| + | EÜ toetus (väikseim asjaomase otsuse artiklis 12 esitatud kolmest summast) |
| --- | --- |

+

EÜ toetus (väikseim asjaomase otsuse artiklis 12 esitatud kolmest summast)

| + | lõpliku abisaaja ja projektipartnerite panused |
| --- | --- |

+

lõpliku abisaaja ja projektipartnerite panused

| + | kolmandate poolte panused |
| --- | --- |

+

kolmandate poolte panused

| + | projekti käigus saadud sissetulekud |
| --- | --- |

+

projekti käigus saadud sissetulekud

| = | Abikõlblikud kulud kokku (TEC) |
| --- | --- |

=

| = | Tulud kokku |
| --- | --- |

=

Eelarve peab olema tasakaalus. Abikõlblikud kogukulud peavad olema võrdsed kogutuludega.

I.3.   Tulud ja mittetulunduslikkuse põhimõte

| 1. | Projektid, mida fondist toetatakse, peavad olema mittetulunduslikud. Kui projekti lõppedes ületavad tuluallikad, sealhulgas sissetulekud, kulusid, vähendatakse fondi eraldisi vastavalt sellele. Kõik projekti tuluallikad peavad olema kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisse või maksudokumentidesse ning olema tuvastatavad ja kontrollitavad. |
| --- | --- |

1.

Projektid, mida fondist toetatakse, peavad olema mittetulunduslikud. Kui projekti lõppedes ületavad tuluallikad, sealhulgas sissetulekud, kulusid, vähendatakse fondi eraldisi vastavalt sellele. Kõik projekti tuluallikad peavad olema kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisse või maksudokumentidesse ning olema tuvastatavad ja kontrollitavad.

| 2. | Projekti tulud koosnevad kõikidest projektile fondist, avaliku või erasektori tehtud rahalistest panustest, sealhulgas lõpliku abisaaja enda panus, ning kõikidest projekti käigus saadud sissetulekutest. Käesolevates reeglites hõlmab mõiste „tulud” punktis I.4 kirjeldatud projekti abikõlblikkusperioodi jooksul saadud müügi- ja üüritulusid, tasusid teenuste osutamise eest, registreerimistasusid ja muid samaväärseid tulusid. |
| --- | --- |

2.

Projekti tulud koosnevad kõikidest projektile fondist, avaliku või erasektori tehtud rahalistest panustest, sealhulgas lõpliku abisaaja enda panus, ning kõikidest projekti käigus saadud sissetulekutest. Käesolevates reeglites hõlmab mõiste „tulud” punktis I.4 kirjeldatud projekti abikõlblikkusperioodi jooksul saadud müügi- ja üüritulusid, tasusid teenuste osutamise eest, registreerimistasusid ja muid samaväärseid tulusid.

| 3. | Mittetulunduslikkuse põhimõtte rakendamisest tulenev käesoleva otsuse artikli 12 lõikes c nimetatud ühenduse toetus saadakse, kui „abikõlblikest kogukuludest” lahutatakse „kolmandate poolte panused” ja „projekti käigus saadud sissetulekud”. |
| --- | --- |

3.

Mittetulunduslikkuse põhimõtte rakendamisest tulenev käesoleva otsuse artikli 12 lõikes c nimetatud ühenduse toetus saadakse, kui „abikõlblikest kogukuludest” lahutatakse „kolmandate poolte panused” ja „projekti käigus saadud sissetulekud”.

I.4.   Abikõlblikkusperiood

| 1. | Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heaks kiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (2) + 2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

1.

Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heaks kiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (2) + 2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva.

| 2. | Lõikes 1 sätestatud abikõlblikkusperioodist tehakse erand liikmesriikide tehnilise abi puhul (vt punkti IV.3). |
| --- | --- |

2.

Lõikes 1 sätestatud abikõlblikkusperioodist tehakse erand liikmesriikide tehnilise abi puhul (vt punkti IV.3).

I.5.   Kulude dokumenteerimine

| 1. | Kulud peavad vastama lõpliku abisaaja tehtud maksetele. Need peavad olema vormistatud finants(sularaha)-tehingutena, välja arvatud amortisatsioon. |
| --- | --- |

1.

Kulud peavad vastama lõpliku abisaaja tehtud maksetele. Need peavad olema vormistatud finants(sularaha)-tehingutena, välja arvatud amortisatsioon.

| 2. | Üldjuhul peavad kulud olema tõendatud ametlike arvetega. Kui see ei ole võimalik, peavad kulud olema tõendatud raamatupidamisdokumentidega või samaväärse tõendusväärtusega dokumentidega. |
| --- | --- |

2.

Üldjuhul peavad kulud olema tõendatud ametlike arvetega. Kui see ei ole võimalik, peavad kulud olema tõendatud raamatupidamisdokumentidega või samaväärse tõendusväärtusega dokumentidega.

| 3. | Kulud peavad olema tuvastatavad ja kontrollitavad. Eelkõige peavad need olema






  a) | kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisdokumentidesse; |
| --- | --- | --- |

3.

Kulud peavad olema tuvastatavad ja kontrollitavad. Eelkõige peavad need olema

a)

kantud lõpliku abisaaja raamatupidamisdokumentidesse;

| b) | määratletud vastavalt abisaaja asukohariigis kehtivatele raamatupidamisstandarditele ning vastavalt lõpliku abisaaja üldisele kuluarvestuse tavale, ja |
| --- | --- |

b)

määratletud vastavalt abisaaja asukohariigis kehtivatele raamatupidamisstandarditele ning vastavalt lõpliku abisaaja üldisele kuluarvestuse tavale, ja

| c) | deklareeritud vastavalt kehtivatele maksu- ja sotsiaalõigusnormidele. |
| --- | --- |

c)

deklareeritud vastavalt kehtivatele maksu- ja sotsiaalõigusnormidele.

| 4. | Kui see on vajalik, on lõplikud abisaajad kohustatud säilitama projektis osalevate partnerite projektiga seotud tulusid ja kulusid tõendavate raamatupidamisdokumentide tõestatud koopiaid. |
| --- | --- |

4.

Kui see on vajalik, on lõplikud abisaajad kohustatud säilitama projektis osalevate partnerite projektiga seotud tulusid ja kulusid tõendavate raamatupidamisdokumentide tõestatud koopiaid.

| 5. | Lõigetes 2–4 sätestatud dokumentide säilitamine ja töötlemine peab vastama siseriiklikele andmekaitsealastele õigusaktidele. |
| --- | --- |

5.

Lõigetes 2–4 sätestatud dokumentide säilitamine ja töötlemine peab vastama siseriiklikele andmekaitsealastele õigusaktidele.

I.6.   Territoriaalne kehtivus

| 1. | Põhiõigusakti artiklites 4 ja 6 kirjeldatud meetmetega seotud kulud peavad olema kantud liikmesriikide territooriumil punkti I.1.1 alapunktis e määratletud lõplike abisaajate poolt, välja arvatud:






  — | põhiõigusakti artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud üldeesmärgiga seotud meetmete rakendamisega seotud kulud; nende meetmetega seotud kulud võivad olla kantud liikmesriikide territooriumil või kolmandates riikides; |
| --- | --- | --- |

1.

Põhiõigusakti artiklites 4 ja 6 kirjeldatud meetmetega seotud kulud peavad olema kantud liikmesriikide territooriumil punkti I.1.1 alapunktis e määratletud lõplike abisaajate poolt, välja arvatud:

—

põhiõigusakti artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud üldeesmärgiga seotud meetmete rakendamisega seotud kulud; nende meetmetega seotud kulud võivad olla kantud liikmesriikide territooriumil või kolmandates riikides;

| — | välispiiri valvamisega seotud meetmed; neid meetmeid võib võtta nii liikmesriikide territooriumil kui ka väljaspool seda. |
| --- | --- |

—

välispiiri valvamisega seotud meetmed; neid meetmeid võib võtta nii liikmesriikide territooriumil kui ka väljaspool seda.

| 2. | Projektides osalevad partnerid, kes on registreeritud ja asutatud kolmandates riikides, võivad projektides osaleda mittekulupõhiselt, välja arvatud valitsustevaheliste lepingute alusel loodud rahvusvahelised avaliku sektori organisatsioonid ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt asutatud eriasutused, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. |
| --- | --- |

2.

Projektides osalevad partnerid, kes on registreeritud ja asutatud kolmandates riikides, võivad projektides osaleda mittekulupõhiselt, välja arvatud valitsustevaheliste lepingute alusel loodud rahvusvahelised avaliku sektori organisatsioonid ja selliste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt asutatud eriasutused, Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon.

II.   Abikõlblike kulude liigid (projekti tasand)

II.1.   Otsesed abikõlblikud kulud

Projekti otsesed abikõlblikud kulud on kulud, mida I osas esitatud abikõlblikkuse üldisi põhimõtteid kohaselt arvesse võttes määratletakse kui projekti rakendamisega otseselt seotud kulusid. Otsesed kulud tuuakse ära projekti üldises eelarvekavas.

Järgmised otsesed kulud on abikõlblikud.

II.1.1.   Tööjõukulud

| 1. | Projekti kaasatud isikute tööjõukulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, millele lisanduvad sotsiaalmaksud ja muud õiguspärased kulud, on abikõlblikud tingimusel, et need on kooskõlas abisaaja tavapärase töötasupoliitikaga. |
| --- | --- |

1.

Projekti kaasatud isikute tööjõukulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, millele lisanduvad sotsiaalmaksud ja muud õiguspärased kulud, on abikõlblikud tingimusel, et need on kooskõlas abisaaja tavapärase töötasupoliitikaga.

| 2. | Rahvusvaheliste organisatsioonide puhul võivad abikõlblikud tööjõukulud sisaldada eraldisi seadusejärgsete kohustuste täitmiseks ja töötasuga kaasnevaid rahalisi õigusi. |
| --- | --- |

2.

Rahvusvaheliste organisatsioonide puhul võivad abikõlblikud tööjõukulud sisaldada eraldisi seadusejärgsete kohustuste täitmiseks ja töötasuga kaasnevaid rahalisi õigusi.

| 3. | Avalik-õiguslike asutuste töötajate vastavad tööjõukulud on abikõlblikud ulatuses, mis vastab tegevuskuludele, mida asjaomasel avalik-õiguslikul asutusel ei tuleks kanda, kui asjaomast projekti ei oleks alustatud; kõnealused töötajad on lähetatud või määratud projekti ellu viima lõpliku abisaaja kirjaliku otsuse alusel. |
| --- | --- |

3.

Avalik-õiguslike asutuste töötajate vastavad tööjõukulud on abikõlblikud ulatuses, mis vastab tegevuskuludele, mida asjaomasel avalik-õiguslikul asutusel ei tuleks kanda, kui asjaomast projekti ei oleks alustatud; kõnealused töötajad on lähetatud või määratud projekti ellu viima lõpliku abisaaja kirjaliku otsuse alusel.

| 4. | Tööjõukulud tuuakse üksikasjalikult ära eelarveprojektis, märkides ametikohad ja töötajate arvu. |
| --- | --- |

4.

Tööjõukulud tuuakse üksikasjalikult ära eelarveprojektis, märkides ametikohad ja töötajate arvu.

II.1.2.   Sõidu- ja lähetuskulud

| 1. | Sõidu- ja lähetuskulud on otseste kuludena abikõlblikud üksnes töötajatele või muudele isikutele, kes osalevad projekti tegevustes ja kelle reisimine on projekti elluviimiseks vajalik. |
| --- | --- |

1.

Sõidu- ja lähetuskulud on otseste kuludena abikõlblikud üksnes töötajatele või muudele isikutele, kes osalevad projekti tegevustes ja kelle reisimine on projekti elluviimiseks vajalik.

| 2. | Sõidukulud on abikõlblikud tegelikult kantud kulude alusel. Nende hüvitamise määrad põhinevad kõige odavamal ühistranspordiliigil; lennutransporti võib reeglina kasutada üksnes reisideks, mis ületavad 800 km (edasi-tagasi) või kui lennureis on põhjendatud sihtkoha geograafilise asukohaga. Kui kasutatakse isiklikku autot, hüvitatakse see tavaliselt kas ühistranspordi hinna või läbisõidu põhjal vastavalt asjakohase liikmesriigi või lõpliku abisaaja avaldatud ametlikele reeglitele. |
| --- | --- |

2.

Sõidukulud on abikõlblikud tegelikult kantud kulude alusel. Nende hüvitamise määrad põhinevad kõige odavamal ühistranspordiliigil; lennutransporti võib reeglina kasutada üksnes reisideks, mis ületavad 800 km (edasi-tagasi) või kui lennureis on põhjendatud sihtkoha geograafilise asukohaga. Kui kasutatakse isiklikku autot, hüvitatakse see tavaliselt kas ühistranspordi hinna või läbisõidu põhjal vastavalt asjakohase liikmesriigi või lõpliku abisaaja avaldatud ametlikele reeglitele.

| 3. | Lähetustuskulud on abikõlblikud tegelike kulude või päevarahade alusel. Kui organisatsioonil on oma päevarahamäärad, kohaldatakse neid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavale liikmesriigis kehtestatud ülemmäärade piires. Lähetuskulud hõlmavad tavaliselt kohalikku transporti (sealhulgas takso), majutust, sööki, kohalikke telefonikõnesid ja muid kulusid. |
| --- | --- |

3.

Lähetustuskulud on abikõlblikud tegelike kulude või päevarahade alusel. Kui organisatsioonil on oma päevarahamäärad, kohaldatakse neid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavale liikmesriigis kehtestatud ülemmäärade piires. Lähetuskulud hõlmavad tavaliselt kohalikku transporti (sealhulgas takso), majutust, sööki, kohalikke telefonikõnesid ja muid kulusid.

II.1.3.   Seadmed

II.1.3.1.   Üldreeglid

Seadmete soetamise kulud (mis tulenevad mis tahes järgmistest tegevustest: rentimine, liisimine, ostmine kogu- või osamaksumuse alusel, ostetud varade amortisatsioon) on abikõlblikud ainult siis, kui need on projekti rakendamiseks olulise tähtsusega. Seadmetel peavad olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need peavad vastama kehtivatele normidele ja standarditele.

II.1.3.2.   Rentimine ja liisimine

Rentimise ja liisimisega seotud kulud on kaasrahastamise eesmärgil abikõlblikud olenevalt liikmesriigis kehtestatud eeskirjadest, siseriiklikest õigusaktidest ja tavast ning projektiga seotud rentimise või liisingu kestusest.

II.1.3.3.   Ostmine

| 1. | Seadmete (süsteemid, varustus, transpordivahendid, muu hulgas need, millele on osutatud põhiõigusakti artikli 5 lõike 1 punktides c–f) soetamise kulud on abikõlblikud vastavalt siseriiklikele eeskirjadele. Sellised kulud on kaasrahastamiseks kõlblikud ostu osalise või täieliku maksumuse alusel, kui:






  a) | need on otseselt seotud projekti elluviimisega; |
| --- | --- | --- |

1.

Seadmete (süsteemid, varustus, transpordivahendid, muu hulgas need, millele on osutatud põhiõigusakti artikli 5 lõike 1 punktides c–f) soetamise kulud on abikõlblikud vastavalt siseriiklikele eeskirjadele. Sellised kulud on kaasrahastamiseks kõlblikud ostu osalise või täieliku maksumuse alusel, kui:

a)

need on otseselt seotud projekti elluviimisega;

| b) | need on kantud vastavalt liikmesriigi kehtestatud riiklike hankereeglitele; |
| --- | --- |

b)

need on kantud vastavalt liikmesriigi kehtestatud riiklike hankereeglitele;

| c) | seadmetel on projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ja nad vastavad kehtivatele normidele ja standarditele |
| --- | --- |

c)

seadmetel on projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ja nad vastavad kehtivatele normidele ja standarditele

| d) | seadmeid kasutatakse projekti eesmärkide saavutamiseks pärast projekti lõppu vähemalt:






  — | kolm aastat või rohkem info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaseadmete puhul; |
| --- | --- | --- |

d)

seadmeid kasutatakse projekti eesmärkide saavutamiseks pärast projekti lõppu vähemalt:

—

kolm aastat või rohkem info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaseadmete puhul;

| — | viis aastat või rohkem muud tüüpi seadmete puhul, näiteks varustus ja transpordivahendid, välja arvatud allpool nimetatud; |
| --- | --- |

—

viis aastat või rohkem muud tüüpi seadmete puhul, näiteks varustus ja transpordivahendid, välja arvatud allpool nimetatud;

| — | kümme aastat helikopterite, laevade ja lennukite puhul. |
| --- | --- |

—

kümme aastat helikopterite, laevade ja lennukite puhul.

| 2. | Alternatiivina võivad eespool nimetatud seadmetega seotud kulud olla abikõlblikud amortisatsiooni alusel vastavalt siseriiklikele eeskirjadele. Sellisel juhul kohaldatakse eespool lõike 1 punktides a, b, ja c esitatud tingimusi. Lisaks peavad olema täidetud järgmised tingimused:






  a) | Kui enne projekti algust või selle kestel ostetakse seadmeid, on osa seadmete amortisatsioonist abikõlblik vastavalt nende projekti heaks kasutamise kestusele ning nende tegelikule kasutamisele projektis. |
| --- | --- | --- |

2.

Alternatiivina võivad eespool nimetatud seadmetega seotud kulud olla abikõlblikud amortisatsiooni alusel vastavalt siseriiklikele eeskirjadele. Sellisel juhul kohaldatakse eespool lõike 1 punktides a, b, ja c esitatud tingimusi. Lisaks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

a)

Kui enne projekti algust või selle kestel ostetakse seadmeid, on osa seadmete amortisatsioonist abikõlblik vastavalt nende projekti heaks kasutamise kestusele ning nende tegelikule kasutamisele projektis.

| b) | Seadmed, mis osteti enne projekti algust, kuid mida kasutatakse projekti jaoks, on abikõlblikud amortisatsiooni alusel. Need kulud ei ole aga abikõlblikud juhul, kui seadmed osteti algselt ühenduse toetuse eest. |
| --- | --- |

b)

Seadmed, mis osteti enne projekti algust, kuid mida kasutatakse projekti jaoks, on abikõlblikud amortisatsiooni alusel. Need kulud ei ole aga abikõlblikud juhul, kui seadmed osteti algselt ühenduse toetuse eest.

| c) | Seadmete ostmise kulud peavad vastama tavalistele turuhindadele ning asjaomaste seadmete väärtus kantakse maha vastavalt maksu- ja raamatupidamiseeskirjadele, mida kohaldatakse lõpliku abisaaja suhtes. |
| --- | --- |

c)

Seadmete ostmise kulud peavad vastama tavalistele turuhindadele ning asjaomaste seadmete väärtus kantakse maha vastavalt maksu- ja raamatupidamiseeskirjadele, mida kohaldatakse lõpliku abisaaja suhtes.

II.1.4.   Kinnisvara

II.1.4.1.   Üldreeglid

Kinnisvara ostu, ehitamise, renoveerimise või rentimise korral peavad sellel olema projekti jaoks vajalikud tehnilised omadused ning see peab vastama kehtivatele normidele ja standarditele.

II.1.4.2.   Ostmine, ehitamine ja renoveerimine

| 1. | Kui kinnisvara soetamine on projekti rakendamise jaoks olulise tähtsusega ning selges seoses selle eesmärkidega, siis on kinnisvara, s.o juba valminud ehitiste ostmine või kinnisvara ehitamine kaasrahastamiseks kõlblik kogu- või osamaksumuse või amortisatsiooni alusel vastavalt allpool toodud tingimustele, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist:






  a) | sõltumatult kvalifitseeritud hindajalt või nõuetekohaselt volitatud ametiasutuselt tuleb võtta tõend, milles kinnitatakse, et hind ei ületa turuväärtust, ning tõendatakse, et kinnisvara on vastavuses siseriiklike nõuetega, või täpsustatakse asjaolusid, mis ei ole siseriiklike nõuetega vastavuses ja mida lõplik abisaaja kavatseb projekti käigus parandada; |
| --- | --- | --- |

1.

Kui kinnisvara soetamine on projekti rakendamise jaoks olulise tähtsusega ning selges seoses selle eesmärkidega, siis on kinnisvara, s.o juba valminud ehitiste ostmine või kinnisvara ehitamine kaasrahastamiseks kõlblik kogu- või osamaksumuse või amortisatsiooni alusel vastavalt allpool toodud tingimustele, ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist:

a)

sõltumatult kvalifitseeritud hindajalt või nõuetekohaselt volitatud ametiasutuselt tuleb võtta tõend, milles kinnitatakse, et hind ei ületa turuväärtust, ning tõendatakse, et kinnisvara on vastavuses siseriiklike nõuetega, või täpsustatakse asjaolusid, mis ei ole siseriiklike nõuetega vastavuses ja mida lõplik abisaaja kavatseb projekti käigus parandada;

| b) | kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest enne projekti rakendamise algust; |
| --- | --- |

b)

kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest enne projekti rakendamise algust;

| c) | kinnisvara tuleb vähemalt kümme aastat pärast projekti lõppu kasutada üksnes projektis loetletud eesmärkide täitmiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon annab konkreetselt teistsuguse loa, kui tegemist on kogu- või osamaksumuse kaasrahastamisega. Kui tegu on kaasrahastamisega amortisatsiooni alusel, lühendatakse seda perioodi viie aastani; |
| --- | --- |

c)

kinnisvara tuleb vähemalt kümme aastat pärast projekti lõppu kasutada üksnes projektis loetletud eesmärkide täitmiseks, välja arvatud juhul, kui komisjon annab konkreetselt teistsuguse loa, kui tegemist on kogu- või osamaksumuse kaasrahastamisega. Kui tegu on kaasrahastamisega amortisatsiooni alusel, lühendatakse seda perioodi viie aastani;

| d) | kinnisvara ostul peetakse kinni kulutustele vastava tulu ja tasuvuse põhimõttest ja kinnisvara ost on proportsionaalselt õiges suhtes ostu sooritamisega saavutatud eesmärki silmas pidades; |
| --- | --- |

d)

kinnisvara ostul peetakse kinni kulutustele vastava tulu ja tasuvuse põhimõttest ja kinnisvara ost on proportsionaalselt õiges suhtes ostu sooritamisega saavutatud eesmärki silmas pidades;

| e) | amortisatsioonil põhineva kaasrahastamise korral on abikõlblik üksnes see osa kõnealuste varade amortisatsioonist, mis tekkis selle kasutamise ajal projekti käigus, ja varade tegeliku kasutamise määr projekti huvides. Amortisatsiooni arvutatakse vastavalt siseriiklikele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

e)

amortisatsioonil põhineva kaasrahastamise korral on abikõlblik üksnes see osa kõnealuste varade amortisatsioonist, mis tekkis selle kasutamise ajal projekti käigus, ja varade tegeliku kasutamise määr projekti huvides. Amortisatsiooni arvutatakse vastavalt siseriiklikele raamatupidamiseeskirjadele.

| 2. | Kinnisvara renoveerimise kulud on kaasrahastamiseks kõlblikud kogu- või osamaksumuse või amortisatsiooni alusel. Renoveerimiskulude korral kohaldatakse ainult lõike 1 punktides c ja e esitatud tingimusi. |
| --- | --- |

2.

Kinnisvara renoveerimise kulud on kaasrahastamiseks kõlblikud kogu- või osamaksumuse või amortisatsiooni alusel. Renoveerimiskulude korral kohaldatakse ainult lõike 1 punktides c ja e esitatud tingimusi.

II.1.4.3.   Rentimine

Kinnisvara rentimine on kaasrahastamiseks kõlblik, kui rentimise ja asjakohase projekti eesmärgid on selgelt seotud, allpool toodud tingimuste kohaselt ja ilma et see piiraks rangemate siseriiklike eeskirjade rakendamist:

| a) | kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest; |
| --- | --- |

a)

kinnisvara ei ole ostetud ühenduse toetuse eest;

| b) | kinnisvara tuleb kasutada üksnes projekti rakendamiseks. Vastasel juhul on abikõlblik ainult see osa kuludest, mis vastab projektis kasutatule. |
| --- | --- |

b)

kinnisvara tuleb kasutada üksnes projekti rakendamiseks. Vastasel juhul on abikõlblik ainult see osa kuludest, mis vastab projektis kasutatule.

II.1.5.   Tarbekaubad, varustus ja teenused

Kulud tarbekaupadele, varustusele ja teenustele on abikõlblikud tingimusel, et need on tuvastatavad ja projekti rakendamiseks otseselt vajalikud.

II.1.6.   Alltöövõtt

| 1. | Üldreeglina peavad lõplikud abisaajad suutma hallata projekte ise. Projekti alltöövõtu korras täidetavatele ülesannetele ettenähtud summa tuleb toetuslepingus selgesti ära näidata. |
| --- | --- |

1.

Üldreeglina peavad lõplikud abisaajad suutma hallata projekte ise. Projekti alltöövõtu korras täidetavatele ülesannetele ettenähtud summa tuleb toetuslepingus selgesti ära näidata.

| 2. | Järgmiste alltöövõttudega seotud kulud ei ole fondist kaasrahastamiseks kõlblikud:






  a) | alltöövõtu kulud, mis on seotud projekti üldise juhtimisega; |
| --- | --- | --- |

2.

Järgmiste alltöövõttudega seotud kulud ei ole fondist kaasrahastamiseks kõlblikud:

a)

alltöövõtu kulud, mis on seotud projekti üldise juhtimisega;

| b) | alltöövõtt, mis suurendab projekti kulusid, lisamata sellele proportsionaalselt väärtust; |
| --- | --- |

b)

alltöövõtt, mis suurendab projekti kulusid, lisamata sellele proportsionaalselt väärtust;

| c) | vahendajate või konsultantide alltöövõtt, mille puhul tasu määratakse protsendina projekti kogukuludest, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja põhjendab selle maksmist töö või osutatud teenuste tegeliku väärtusega. |
| --- | --- |

c)

vahendajate või konsultantide alltöövõtt, mille puhul tasu määratakse protsendina projekti kogukuludest, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja põhjendab selle maksmist töö või osutatud teenuste tegeliku väärtusega.

| 3. | Kõikide alltöövõttude puhul peavad alltöövõtjad kohustuma esitama auditeerimis- ja kontrolliasutustele kogu vajaliku teabe alltöövõtu alusel tehtud tegevuste kohta. |
| --- | --- |

3.

Kõikide alltöövõttude puhul peavad alltöövõtjad kohustuma esitama auditeerimis- ja kontrolliasutustele kogu vajaliku teabe alltöövõtu alusel tehtud tegevuste kohta.

II.1.7.   Eli kaasrahastamisega seotud nõuetest otseselt tulenevad kulud

Kulud, mis on vajalikud ELi kaasrahastamisega seotud nõuete täitmiseks, nt teavitamine, läbipaistvus, projekti hindamine, välisauditid, panga garantiid, tõlkekulud jne, on abikõlblikud otseste kuludena.

II.1.8.   Eksperditasud

Õigusabi tasud, notaritasud ning tehniliste ja finantsekspertide kulud on abikõlblikud.

II.2.   Kaudsed abikõlblikud kulud

| 1. | Projekti kaudsed abikõlblikud kulud on kulud, mida ei ole võimalik määratleda asjaomase projekti rakendamisega otseselt seotud erikuludena, arvestades punktis I.1.1. määratletud abikõlblikkuse tingimusi. |
| --- | --- |

1.

Projekti kaudsed abikõlblikud kulud on kulud, mida ei ole võimalik määratleda asjaomase projekti rakendamisega otseselt seotud erikuludena, arvestades punktis I.1.1. määratletud abikõlblikkuse tingimusi.

| 2. | Erandina punktis I.1.1 alapunktis e ja punktis I.5 sätestatust võivad meetme täitmise kaudsed kulud olla abikõlblikud lähtuvalt kindlaksmääratud tasemest, milleks on maksimaalselt 2,5 % otseste abikõlblike kulude kogusummast. |
| --- | --- |

2.

Erandina punktis I.1.1 alapunktis e ja punktis I.5 sätestatust võivad meetme täitmise kaudsed kulud olla abikõlblikud lähtuvalt kindlaksmääratud tasemest, milleks on maksimaalselt 2,5 % otseste abikõlblike kulude kogusummast.

| 3. | Organisatsioonid, mis saavad tegevustoetust ELi eelarvest, ei saa lülitada kaudseid kulusid oma eelarveprojekti. |
| --- | --- |

3.

Organisatsioonid, mis saavad tegevustoetust ELi eelarvest, ei saa lülitada kaudseid kulusid oma eelarveprojekti.

III.   Mitteabikõlblikud kulud

Abikõlblikud ei ole järgmised kulud:

| a) | käibemaks, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja saab näidata, et ei saa seda tagasi; |
| --- | --- |

a)

käibemaks, välja arvatud juhul, kui lõplik abisaaja saab näidata, et ei saa seda tagasi;

| b) | kasum kapitalilt, võlg ja võla teenindamise tasud, võlaintress, välisvaluutaga seotud komisjonitasud ja kursikahjud, eraldised kahjudeks või potentsiaalseteks tulevasteks kohustusteks; võlgnetavad intressid, ebatõenäoliselt laekuvad võlad, trahvid, rahalised karistused, kohtukulud, ülemäärased ja ebamõistlikud kulutused; |
| --- | --- |

b)

kasum kapitalilt, võlg ja võla teenindamise tasud, võlaintress, välisvaluutaga seotud komisjonitasud ja kursikahjud, eraldised kahjudeks või potentsiaalseteks tulevasteks kohustusteks; võlgnetavad intressid, ebatõenäoliselt laekuvad võlad, trahvid, rahalised karistused, kohtukulud, ülemäärased ja ebamõistlikud kulutused;

| c) | üksnes projekti töötajate meelelahutusele tehtud kulutused. Mõistlikud kulud külalistele ühisüritustel, mis on projekti käigus õigustatud, nagu projekti lõpu tähistamine või juhtrühma koosolekud, on lubatud; |
| --- | --- |

c)

üksnes projekti töötajate meelelahutusele tehtud kulutused. Mõistlikud kulud külalistele ühisüritustel, mis on projekti käigus õigustatud, nagu projekti lõpu tähistamine või juhtrühma koosolekud, on lubatud;

| d) | lõpliku abisaaja poolt deklareeritud ja mõne muu ühenduse toetust saava projekti või tööprogrammi raames kaetud kulud; |
| --- | --- |

d)

lõpliku abisaaja poolt deklareeritud ja mõne muu ühenduse toetust saava projekti või tööprogrammi raames kaetud kulud;

| e) | maa ostmine; |
| --- | --- |

e)

maa ostmine;

| f) | mitterahalised sissemaksed. |
| --- | --- |

f)

mitterahalised sissemaksed.

IV.   Liikmesriikide algatusel antav tehniline abi

| 1. | Kõik fondi rakendamiseks vajalikud kulud, mida kannavad vastutav asutus, volitatud asutus, auditeerimisasutus, sertifitseerimisasutus või lõikes 2 loetletud ülesandeid täita aitavad asutused, on abikõlblikud tehnilise abina põhiõigusakti artiklis 18 täpsustatud piirides. |
| --- | --- |

1.

Kõik fondi rakendamiseks vajalikud kulud, mida kannavad vastutav asutus, volitatud asutus, auditeerimisasutus, sertifitseerimisasutus või lõikes 2 loetletud ülesandeid täita aitavad asutused, on abikõlblikud tehnilise abina põhiõigusakti artiklis 18 täpsustatud piirides.

| 2. | See hõlmab järgmisi meetmeid:






  a) | meetmete ettevalmistamise, valiku, hindamise, juhtimise ja järelevalvega seotud kulud; |
| --- | --- | --- |

2.

See hõlmab järgmisi meetmeid:

a)

meetmete ettevalmistamise, valiku, hindamise, juhtimise ja järelevalvega seotud kulud;

| b) | projektide meetmete auditeerimiste ja kohapealsete kontrollidega seotud kulud; |
| --- | --- |

b)

projektide meetmete auditeerimiste ja kohapealsete kontrollidega seotud kulud;

| c) | projekti meetmete hindamisega seotud kulud; |
| --- | --- |

c)

projekti meetmete hindamisega seotud kulud;

| d) | meetmetega seotud teabe, selle levitamise ja läbipaistvusega seotud kulud; |
| --- | --- |

d)

meetmetega seotud teabe, selle levitamise ja läbipaistvusega seotud kulud;

| e) | fondide haldamiseks, järelevalveks ja hindamiseks vajalike arvutisüsteemide soetamise, paigaldamise ja hooldusega seotud kulud; |
| --- | --- |

e)

fondide haldamiseks, järelevalveks ja hindamiseks vajalike arvutisüsteemide soetamise, paigaldamise ja hooldusega seotud kulud;

| f) | kulud meetmete elluviimisega seotud järelevalvekomiteede ja alamkomiteede koosolekutele. Nimetatud kulud võivad sisaldada ka kulusid ekspertidele ja teistele komiteedes osalejatele, sealhulgas osavõtjatele kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on meetmete tõhusa elluviimise seisukohalt olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

f)

kulud meetmete elluviimisega seotud järelevalvekomiteede ja alamkomiteede koosolekutele. Nimetatud kulud võivad sisaldada ka kulusid ekspertidele ja teistele komiteedes osalejatele, sealhulgas osavõtjatele kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on meetmete tõhusa elluviimise seisukohalt olulise tähtsusega;

| g) | kulud fondi rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

g)

kulud fondi rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse suurendamiseks.

| 3. | Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtpäevani. |
| --- | --- |

3.

Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtpäevani.

| 4. | Kõik hanked tuleb teha vastavalt liikmesriigis kehtivatele siseriiklikele hanke-eeskirjadele. |
| --- | --- |

4.

Kõik hanked tuleb teha vastavalt liikmesriigis kehtivatele siseriiklikele hanke-eeskirjadele.

| 5. | Liikmesriigid võivad selle fondi tehnilise abi meetmeid rakendada koos mõne muu või kõigi nelja fondi tehnilise abi meetmetega. Sellisel juhul on käesoleva fondi raames rahastamiseks abikõlblik üksnes see osa kuludest, mida kasutatakse sellele fondile vastava ühismeetme rakendamiseks, ning liikmesriigid peavad tagama, et






  a) | ühismeetme kulude osa arvatakse mõistlikul ja kontrollitaval viisil vastava fondi eelarvesse, ja |
| --- | --- | --- |

5.

Liikmesriigid võivad selle fondi tehnilise abi meetmeid rakendada koos mõne muu või kõigi nelja fondi tehnilise abi meetmetega. Sellisel juhul on käesoleva fondi raames rahastamiseks abikõlblik üksnes see osa kuludest, mida kasutatakse sellele fondile vastava ühismeetme rakendamiseks, ning liikmesriigid peavad tagama, et

a)

ühismeetme kulude osa arvatakse mõistlikul ja kontrollitaval viisil vastava fondi eelarvesse, ja

| b) | ei toimu kulude topeltrahastamist. |
| --- | --- |

b)

ei toimu kulude topeltrahastamist.

V.   Transiidi erisüsteem

Vastavalt artikli 40 lõikele 1 kohaldatakse transiidi erisüsteemi rakendamiseks antava toetuse suhtes aastaprogrammide rakendamist käsitlevaid põhiõigusakti ja käesoleva otsuse eeskirju mutatis mutandis. Kuid seoses käesolevas lisas sisalduvate abikõlblikkuse eeskirjadega kohaldatakse transiidi erisüsteemi suhtes järgmisi erieeskirju:

| a) | kulude abikõlblikkuse tähtaeg määratakse käesoleva otsuse artikli 40 lõike 3 alusel; |
| --- | --- |

a)

kulude abikõlblikkuse tähtaeg määratakse käesoleva otsuse artikli 40 lõike 3 alusel;

| b) | põhiõigusakti artikli 6 lõike 2 punkti c kohaselt on avalik-õiguslike asutuste tööjõukulud abikõlblikud tingimusel, et need põhinevad transiidi erisüsteemi rakendamisega seotud tegelikel lisakuludel ja on tegevuse jaoks eraldatud nõuetekohaselt põhjendatud ja erapooletut meetodit kasutades; kulud peavad olema tõendatud dokumentidega, mis võimaldavad teha kindlaks tegeliku kulu, mille avalik-õiguslik asutus kandis seoses transiidi erisüsteemiga ja mis ei tulene selle põhikirjajärgsetest kohustustest ega igapäevastest ülesannetest.” |
| --- | --- |

b)

põhiõigusakti artikli 6 lõike 2 punkti c kohaselt on avalik-õiguslike asutuste tööjõukulud abikõlblikud tingimusel, et need põhinevad transiidi erisüsteemi rakendamisega seotud tegelikel lisakuludel ja on tegevuse jaoks eraldatud nõuetekohaselt põhjendatud ja erapooletut meetodit kasutades; kulud peavad olema tõendatud dokumentidega, mis võimaldavad teha kindlaks tegeliku kulu, mille avalik-õiguslik asutus kandis seoses transiidi erisüsteemiga ja mis ei tulene selle põhikirjajärgsetest kohustustest ega igapäevastest ülesannetest.”

---

(1)  Kui see on kohaldatav.”;

1

(2)  „N” on aasta, mis on esitatud liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses.

2

---

| 8.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/42

---

KOMISJONI OTSUS,

7. märts 2011,

milles käsitletakse varasemaid lennunduse heitkoguseid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) artikli 3c lõikele 4

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1328 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/149/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 3c lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3c on sätestatud õhusõidukite käitajatele eraldatavate saastekvootide üldkogus. Kõnealune kogus on määratletud varasemate lennunduse heitkoguste osakaaluna protsentides. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punktis s on varasemad lennunduse heitkogused määratletud kui 2004., 2005. ja 2006. kalendriaastal kõnealuse direktiivi I lisas nimetatud lennutegevust sooritanud õhusõidukite tekitatud heitkoguste aasta keskmine. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3c lõigetele 2 ja 3 tuleks õhusõiduki käitajatele eraldatavate lennunduse saastekvootide üldkogus arvutada kõnealuse varasemate heitkoguste keskmise põhjal. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3c on sätestatud õhusõidukite käitajatele eraldatavate saastekvootide üldkogus. Kõnealune kogus on määratletud varasemate lennunduse heitkoguste osakaaluna protsentides. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punktis s on varasemad lennunduse heitkogused määratletud kui 2004., 2005. ja 2006. kalendriaastal kõnealuse direktiivi I lisas nimetatud lennutegevust sooritanud õhusõidukite tekitatud heitkoguste aasta keskmine. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3c lõigetele 2 ja 3 tuleks õhusõiduki käitajatele eraldatavate lennunduse saastekvootide üldkogus arvutada kõnealuse varasemate heitkoguste keskmise põhjal.

| (2) | Komisjoni aitas Eurocontrol vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 18b. Loeti, et parimad kättesaadavad andmed varasemate lennunduse heitkoguste arvutamiseks on lennuliiklust käsitlevad terviklikud andmed, mis on Eurocontroli andmebaasides ning saadud marsruudi navigatsioonitasude keskasutusest (Central Route Charges Office, CRCO) ja lennuliikluse voogude juhtimise kesksest üksusest (Central Flow Management Unit, CFMU). Kõnealused andmed sisaldavad muu hulgas iga üksiku lennu tegeliku marsruudi pikkuse arvutamist. Iga lennu heitkogused arvutati välja meetodite ANCAT 3 (Abatement of Nuisances Caused by Air Transport) ja CASE (Calculation of Emissions by Selective Equivalence) abil. Varasemate lennunduse heitkoguste kõnealuse arvutusmeetodi täiendavaks tõhustamiseks kasutati tegelikku kütusetarbimist käsitlevaid andmeid, mille esitas vabatahtlikult õhusõidukite käitajate valikrühm, et aidata tõhustada modelleerimisel põhineva lähenemisviisi täpsust. Tehti täiendavad arvutused abijõuseadmetega (APU) seotud kütusekulu arvutamiseks. Kasutatud lähenemisviisi kohaselt määrati esiteks kindlaks eri õhusõidukiliikide abijõuseadmete keskmine kütusekulu. Seejärel ekstrapoleeriti abijõuseadmete kütusekulu üksikud heitekoefitsiendid, et arvutada abijõuseadmete koguheide, kohaldades protsessi, milles võeti arvesse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimunud lendude jaoks tegelikult kasutatud kütuse osa iga õhusõiduki liigi kohta ja maaühendusvoolu kasutust lennujaamades. Heitkogused, mis vastasid abijõuseadmete kogukütusekulust tulenevatele heitkogustele, lisati iga 2004., 2005. ja 2006. kalendriaasta varasematele lennunduse heitkogustele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni aitas Eurocontrol vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 18b. Loeti, et parimad kättesaadavad andmed varasemate lennunduse heitkoguste arvutamiseks on lennuliiklust käsitlevad terviklikud andmed, mis on Eurocontroli andmebaasides ning saadud marsruudi navigatsioonitasude keskasutusest (Central Route Charges Office, CRCO) ja lennuliikluse voogude juhtimise kesksest üksusest (Central Flow Management Unit, CFMU). Kõnealused andmed sisaldavad muu hulgas iga üksiku lennu tegeliku marsruudi pikkuse arvutamist. Iga lennu heitkogused arvutati välja meetodite ANCAT 3 (Abatement of Nuisances Caused by Air Transport) ja CASE (Calculation of Emissions by Selective Equivalence) abil. Varasemate lennunduse heitkoguste kõnealuse arvutusmeetodi täiendavaks tõhustamiseks kasutati tegelikku kütusetarbimist käsitlevaid andmeid, mille esitas vabatahtlikult õhusõidukite käitajate valikrühm, et aidata tõhustada modelleerimisel põhineva lähenemisviisi täpsust. Tehti täiendavad arvutused abijõuseadmetega (APU) seotud kütusekulu arvutamiseks. Kasutatud lähenemisviisi kohaselt määrati esiteks kindlaks eri õhusõidukiliikide abijõuseadmete keskmine kütusekulu. Seejärel ekstrapoleeriti abijõuseadmete kütusekulu üksikud heitekoefitsiendid, et arvutada abijõuseadmete koguheide, kohaldades protsessi, milles võeti arvesse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimunud lendude jaoks tegelikult kasutatud kütuse osa iga õhusõiduki liigi kohta ja maaühendusvoolu kasutust lennujaamades. Heitkogused, mis vastasid abijõuseadmete kogukütusekulust tulenevatele heitkogustele, lisati iga 2004., 2005. ja 2006. kalendriaasta varasematele lennunduse heitkogustele.

| (3) | 2004. kalendriaastal oli direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud lennutegevust sooritanud õhusõiduki aastane heitkogus 209 123 585 tonni CO2. Sellise õhusõiduki hinnanguline heitkogus 2005. kalendriaastal oli 220 703 342 tonni CO2 ja 2006. kalendriaastal 228 602 103 tonni CO2. Varasemad lennunduse heitkogused on määratletud kõnealuste heitkoguste aritmeetilise keskmisena, mis on 219 476 343 tonni CO2. |
| --- | --- |

(3)

2004. kalendriaastal oli direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud lennutegevust sooritanud õhusõiduki aastane heitkogus 209 123 585 tonni CO2. Sellise õhusõiduki hinnanguline heitkogus 2005. kalendriaastal oli 220 703 342 tonni CO2 ja 2006. kalendriaastal 228 602 103 tonni CO2. Varasemad lennunduse heitkogused on määratletud kõnealuste heitkoguste aritmeetilise keskmisena, mis on 219 476 343 tonni CO2.

| (4) | Komisjon konsulteeris Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) (2) artikli 9 kohaselt loodud kliimamuutuste komisjoniga, |
| --- | --- |

(4)

Komisjon konsulteeris Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) (2) artikli 9 kohaselt loodud kliimamuutuste komisjoniga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3c lõigete 1 ja 2 kohaldamisel on varasemad lennunduse heitkogused 219 476 343 tonni CO2.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. märts 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Connie HEDEGAARD

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.

2

---