# Europeiska unionens L 43/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.043.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 43 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången17 februari 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.043.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 43

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången17 februari 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 137/2011 av den 16 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 om gödselmedel för att anpassa bilagorna I och IV till den tekniska utvecklingen (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 138/2011 av den 16 februari 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina | 9 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 139/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 26 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 140/2011 av den 16 februari 2011 om avslutande av det tillfälliga stoppet för ansökningar om importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter | 28 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 141/2011 av den 16 februari 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 29 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut 2011/106/Gusp av den 15 februari 2011 om anpassning och förlängning av tillämpningsperioden för åtgärderna i beslut 2002/148/EG om avslutande av samrådet med Zimbabwe enligt artikel 96 i AVS–EG-partnerskapsavtalet | 31 |
| | | 2011/107/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 10 februari 2011 om ändring av beslut 2007/756/EG om antagande av en gemensam specifikation för det nationella fordonsregistret
  [delgivet med nr K(2011) 665]

   (
  1
  ) | 33 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 137/2011 av den 16 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 om gödselmedel för att anpassa bilagorna I och IV till den tekniska utvecklingen (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 138/2011 av den 16 februari 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina

9

Kommissionens förordning (EU) nr 139/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

26

Kommissionens förordning (EU) nr 140/2011 av den 16 februari 2011 om avslutande av det tillfälliga stoppet för ansökningar om importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter

28

Kommissionens förordning (EU) nr 141/2011 av den 16 februari 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

29

BESLUT

*

Rådets beslut 2011/106/Gusp av den 15 februari 2011 om anpassning och förlängning av tillämpningsperioden för åtgärderna i beslut 2002/148/EG om avslutande av samrådet med Zimbabwe enligt artikel 96 i AVS–EG-partnerskapsavtalet

31

2011/107/EU

*

Kommissionens beslut av den 10 februari 2011 om ändring av beslut 2007/756/EG om antagande av en gemensam specifikation för det nationella fordonsregistret
  [delgivet med nr K(2011) 665]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 665]

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 43/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 137/2011

av den 16 februari 2011

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 om gödselmedel för att anpassa bilagorna I och IV till den tekniska utvecklingen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av den 13 oktober 2003 om gödselmedel (1), särskilt artikel 31.1 och 31.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2003/2003 får ett gödselmedel som tillhör en av de gödselmedelstyper som förtecknas i bilaga I till förordningen och som överensstämmer med villkoren i den förordningen betecknas ”EG-gödselmedel”. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2003/2003 får ett gödselmedel som tillhör en av de gödselmedelstyper som förtecknas i bilaga I till förordningen och som överensstämmer med villkoren i den förordningen betecknas ”EG-gödselmedel”.

| (2) | Kalciumformiat (CAS-nr 544-17-2) är en gödselmedelstyp som innehåller sekundära näringsämnen och som används som ett bladgödselmedel för fruktodling i en medlemsstat. Ämnet är inte skadligt för miljön eller för människors hälsa. För att göra det mer lättillgängligt för unionens jordbrukare bör kalciumformiat därför betecknas som ”EG-gödselmedel”. |
| --- | --- |

(2)

Kalciumformiat (CAS-nr 544-17-2) är en gödselmedelstyp som innehåller sekundära näringsämnen och som används som ett bladgödselmedel för fruktodling i en medlemsstat. Ämnet är inte skadligt för miljön eller för människors hälsa. För att göra det mer lättillgängligt för unionens jordbrukare bör kalciumformiat därför betecknas som ”EG-gödselmedel”.

| (3) | Bestämmelserna om kelaterade mikronäringsämnen och lösningar av mikronäringsämnen bör anpassas för att tillåta användningen av fler än en kelatbildare, införa gemensamma värden för minimihalten av vattenlösliga mikronäringsämnen och se till att varje kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % av det vattenlösliga mikronäringsämnet och som är identifierad och kvantifierad enligt EN-standarder anges på märkningen. En tillräckligt lång övergångsperiod är nödvändig för att de ekonomiska aktörerna ska kunna sälja ut sina lager av gödselmedel. |
| --- | --- |

(3)

Bestämmelserna om kelaterade mikronäringsämnen och lösningar av mikronäringsämnen bör anpassas för att tillåta användningen av fler än en kelatbildare, införa gemensamma värden för minimihalten av vattenlösliga mikronäringsämnen och se till att varje kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % av det vattenlösliga mikronäringsämnet och som är identifierad och kvantifierad enligt EN-standarder anges på märkningen. En tillräckligt lång övergångsperiod är nödvändig för att de ekonomiska aktörerna ska kunna sälja ut sina lager av gödselmedel.

| (4) | Zinkoxidpulver (CAS-nr 1314-13-2) är en zinkbaserad gödselmedelstyp som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003. Det finns en risk för att zinkoxid i pulverform dammar när det används. För att undvika denna risk kan zinkoxid i form av en stabil suspension i vatten användas. Suspension av zinkbaserat gödselmedel bör därför betecknas som en typ av ”EG-gödselmedel” för att främja en säkrare användning av zinkoxid. För att medge flexibilitet vid skapandet av olika blandningar bör användningen av zinksalter och en eller flera typer av zinkkelater också tillåtas i sådana vattenbaserade suspensioner. |
| --- | --- |

(4)

Zinkoxidpulver (CAS-nr 1314-13-2) är en zinkbaserad gödselmedelstyp som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003. Det finns en risk för att zinkoxid i pulverform dammar när det används. För att undvika denna risk kan zinkoxid i form av en stabil suspension i vatten användas. Suspension av zinkbaserat gödselmedel bör därför betecknas som en typ av ”EG-gödselmedel” för att främja en säkrare användning av zinkoxid. För att medge flexibilitet vid skapandet av olika blandningar bör användningen av zinksalter och en eller flera typer av zinkkelater också tillåtas i sådana vattenbaserade suspensioner.

| (5) | Artikel 23.2 i förordning (EG) nr 2003/2003 innehåller bestämmelser för sammansättningen och märkningen av blandningar av gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen, men sådana blandningar förtecknas ännu inte bland gödselmedelstyperna i bilaga I. Blandningar av gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen kan därför inte säljas som ”EG-gödselmedel”. Typbeteckningar för gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen bör därför införas i bilaga I för fasta och flytande gödselmedel. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 23.2 i förordning (EG) nr 2003/2003 innehåller bestämmelser för sammansättningen och märkningen av blandningar av gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen, men sådana blandningar förtecknas ännu inte bland gödselmedelstyperna i bilaga I. Blandningar av gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen kan därför inte säljas som ”EG-gödselmedel”. Typbeteckningar för gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen bör därför införas i bilaga I för fasta och flytande gödselmedel.

| (6) | Iminodisuccinsyra (nedan kallad IDHA) är en kelatbildare som godkänts för användning i två medlemsstater som bladsprutmedel, för användning på mark, i hydrokultur och i växtnäringsbevattning. IDHA bör tas med i förteckningen över godkända kelatbildare i bilaga I för att göra den mer lättillgänglig för unionens jordbrukare. |
| --- | --- |

(6)

Iminodisuccinsyra (nedan kallad IDHA) är en kelatbildare som godkänts för användning i två medlemsstater som bladsprutmedel, för användning på mark, i hydrokultur och i växtnäringsbevattning. IDHA bör tas med i förteckningen över godkända kelatbildare i bilaga I för att göra den mer lättillgänglig för unionens jordbrukare.

| (7) | Enligt artikel 29.2 i förordning (EG) nr 2003/2003 ska kontrollen av EG-gödselmedel överensstämma med de analysmetoder som beskrivs i den förordningen. Några av metoderna har dock inte blivit internationellt erkända. EN-standarder har nu utformats av Europeiska standardiseringskommittén och bör ersätta dessa metoder. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 29.2 i förordning (EG) nr 2003/2003 ska kontrollen av EG-gödselmedel överensstämma med de analysmetoder som beskrivs i den förordningen. Några av metoderna har dock inte blivit internationellt erkända. EN-standarder har nu utformats av Europeiska standardiseringskommittén och bör ersätta dessa metoder.

| (8) | Validerade metoder som publicerats som EN-standarder innehåller vanligen ett ringtest (jämförande test mellan olika laboratorier) för att kontrollera analysmetodernas reproducerbarhet och repeterbarhet mellan olika laboratorier. En distinktion mellan validerade EN-standarder och icke validerade metoder bör därför göras för att det ska bli lättare att identifiera de EN-standarder som har genomgått ett test mellan olika laboratorier, så att de kontrollansvariga får korrekt information om EN-standardernas statistiska tillförlitlighet. |
| --- | --- |

(8)

Validerade metoder som publicerats som EN-standarder innehåller vanligen ett ringtest (jämförande test mellan olika laboratorier) för att kontrollera analysmetodernas reproducerbarhet och repeterbarhet mellan olika laboratorier. En distinktion mellan validerade EN-standarder och icke validerade metoder bör därför göras för att det ska bli lättare att identifiera de EN-standarder som har genomgått ett test mellan olika laboratorier, så att de kontrollansvariga får korrekt information om EN-standardernas statistiska tillförlitlighet.

| (9) | För att förenkla lagstiftningen och underlätta framtida ändringar bör standarderna i fulltext i bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003 ersättas med hänvisningar till de EN-standarder som Europeiska standardiseringskommittén ska publicera. |
| --- | --- |

(9)

För att förenkla lagstiftningen och underlätta framtida ändringar bör standarderna i fulltext i bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003 ersättas med hänvisningar till de EN-standarder som Europeiska standardiseringskommittén ska publicera.

| (10) | Förordning (EG) nr 2003/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 2003/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 32 i förordning (EG) nr 2003/2003. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 32 i förordning (EG) nr 2003/2003.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

1.   Bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 ska ändras på det sätt som anges i bilaga I till den här förordningen.

2.   Bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003 ska ändras på det sätt som anges i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Övergångsbestämmelser

Punkt 2 a–e i bilaga I ska tillämpas från och med den 9 oktober 2012 på gödselmedel som släpps ut på marknaden före den 9 mars 2011.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 304, 21.11.2003, s. 1.

1

---

BILAGA I

Bilaga I till förordning (EG) nr 2003/2003 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I avsnitt D ska följande poster införas som posterna 2.1 och 2.2:










  ”2.1 | Kalciumformiat | Kemiskt framställd produkt innehållande kalciumformiat som huvudbeståndsdel | 33,6 % CaO
  Kalcium uttryckt som vattenlöslig CaO
  56 % formiat | | Kalciumoxid
  Formiat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | Kalciumformiatlösning | Produkt framställd genom upplösning av kalciumformiat i vatten | 21 % CaO
  Kalcium uttryckt som vattenlöslig CaO
  35 % formiat | | Kalciumoxid
  Formiat” |

1.

I avsnitt D ska följande poster införas som posterna 2.1 och 2.2:

”2.1

Kalciumformiat

Kemiskt framställd produkt innehållande kalciumformiat som huvudbeståndsdel

33,6 % CaO

Kalcium uttryckt som vattenlöslig CaO

56 % formiat

Kalciumoxid

Formiat

2.2

Kalciumformiatlösning

Produkt framställd genom upplösning av kalciumformiat i vatten

21 % CaO

Kalcium uttryckt som vattenlöslig CaO

35 % formiat

Kalciumoxid

Formiat”

| 2. | Avsnitt E.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnitt E.1.2 ska posterna 2b och 2c ersättas med följande:










  ”2b | Koboltkelat | Vattenlöslig produkt innehållande kobolt som är kemiskt bunden till godkänd(a) kelatbildare | 5 % vattenlöslig kobolt, varav åtminstone 80 % är kelaterad av den eller de godkända kelatbildarna | Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig kobolt och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard | Vattenlöslig kobolt (Co)
  Valfritt: Total kobolt (Co) kelaterad med godkända kelatbildare
  Kobolt (Co) kelaterad av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig kobolt och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2c | Gödselmedelslösning innehållande kobolt | Vattenlösning av typerna 2a och/eller 2b | 2 % vattenlöslig kobolt | Beteckningen ska innehålla






  1. | namn på oorganiska anjoner |

2.

Avsnitt E.1 ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnitt E.1.2 ska posterna 2b och 2c ersättas med följande:

”2b

Koboltkelat

Vattenlöslig produkt innehållande kobolt som är kemiskt bunden till godkänd(a) kelatbildare

5 % vattenlöslig kobolt, varav åtminstone 80 % är kelaterad av den eller de godkända kelatbildarna

Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig kobolt och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlöslig kobolt (Co)

Valfritt: Total kobolt (Co) kelaterad med godkända kelatbildare

Kobolt (Co) kelaterad av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig kobolt och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

2c

Gödselmedelslösning innehållande kobolt

Vattenlösning av typerna 2a och/eller 2b

2 % vattenlöslig kobolt

Beteckningen ska innehålla

1.

namn på oorganiska anjoner

| 2. | namn på någon godkänd kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig kobolt om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- |

2.

namn på någon godkänd kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig kobolt om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlöslig kobolt (Co)

Valfritt: Total kobolt (Co) kelaterad av godkända kelatbildare

Kobolt (Co) kelaterad med var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig kobolt och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard”

| b) | I avsnitt E.1.3 ska posterna 3d och 3f ersättas med följande:










  ”3d | Kopparkelat | Vattenlöslig produkt innehållande koppar som är kemiskt bunden till godkänd(a) kelatbildare | 5 % vattenlöslig koppar, varav åtminstone 80 % är kelaterad av den eller de godkända kelatbildarna | Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig koppar och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard | Vattenlöslig koppar (Cu)
  Valfritt: Total koppar (Cu) kelaterad av godkända kelatbildare
  Koppar (Cu) kelaterad av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig koppar och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3f | Gödselmedelslösning innehållande koppar | Vattenlösning av typerna 3a och/eller 3d | 2 % vattenlöslig koppar | Beteckningen ska innehålla






  1. | namn på oorganiska anjoner |

b)

I avsnitt E.1.3 ska posterna 3d och 3f ersättas med följande:

”3d

Kopparkelat

Vattenlöslig produkt innehållande koppar som är kemiskt bunden till godkänd(a) kelatbildare

5 % vattenlöslig koppar, varav åtminstone 80 % är kelaterad av den eller de godkända kelatbildarna

Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig koppar och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlöslig koppar (Cu)

Valfritt: Total koppar (Cu) kelaterad av godkända kelatbildare

Koppar (Cu) kelaterad av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig koppar och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

3f

Gödselmedelslösning innehållande koppar

Vattenlösning av typerna 3a och/eller 3d

2 % vattenlöslig koppar

Beteckningen ska innehålla

1.

namn på oorganiska anjoner

| 2. | namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig koppar om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- |

2.

namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig koppar om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlöslig koppar (Cu)

Valfritt: Total koppar (Cu) kelaterad av godkända kelatbildare

Koppar (Cu) kelaterad av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig koppar och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard”

| c) | I avsnitt E.1.4 ska posterna 4b och 4c ersättas med följande:










  ”4b | Järnkelat | Vattenlöslig produkt innehållande järn som är kemiskt bundet till godkänd(a) kelatbildare | 5 % vattenlösligt järn, varav den kelaterade andelen är minst 80 % och minst 50 % av det vattenlösliga järnet är kelaterat av den eller de godkända kelatbildarna | Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt järn och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard | Vattenlösligt järn (Fe)
  Valfritt: Total järn (Fe) som är kelaterat av godkända kelatbildare
  Järn (Fe) kelaterat av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt järn och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4c | Gödselmedelslösning innehållande järn | Vattenlösning av typerna 4a och/eller 4b | 2 % vattenlösligt järn | Beteckningen ska innehålla






  1. | namn på oorganiska anjoner |

c)

I avsnitt E.1.4 ska posterna 4b och 4c ersättas med följande:

”4b

Järnkelat

Vattenlöslig produkt innehållande järn som är kemiskt bundet till godkänd(a) kelatbildare

5 % vattenlösligt järn, varav den kelaterade andelen är minst 80 % och minst 50 % av det vattenlösliga järnet är kelaterat av den eller de godkända kelatbildarna

Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt järn och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlösligt järn (Fe)

Valfritt: Total järn (Fe) som är kelaterat av godkända kelatbildare

Järn (Fe) kelaterat av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt järn och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

4c

Gödselmedelslösning innehållande järn

Vattenlösning av typerna 4a och/eller 4b

2 % vattenlösligt järn

Beteckningen ska innehålla

1.

namn på oorganiska anjoner

| 2. | namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt järn om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- |

2.

namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt järn om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlösligt järn (Fe)

Valfritt: Total järn (Fe) kelaterat av godkända kelatbildare

Järn (Fe) kelaterat av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt järn och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard”

| d) | I avsnitt E.1.5 ska posterna 5b och 5e ersättas med följande:










  ”5b | Mangankelat | Vattenlöslig produkt innehållande mangan som är kemiskt bundet till godkänd(a) kelatbildare | 5 % vattenlösligt mangan, varav åtminstone 80 % är kelaterat av den eller de godkända kelatbildarna | Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt mangan och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard | Vattenlösligt mangan (Mn)
  Valfritt: Total mangan (Mn) kelaterat av godkända kelatbildare
  Mangan (Mn) kelaterat med var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt mangan och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5e | Gödselmedelslösning innehållande mangan | Vattenlösning av typerna 5a och/eller 5b | 2 % vattenlösligt mangan | Beteckningen ska innehålla






  1. | namn på oorganiska anjoner |

d)

I avsnitt E.1.5 ska posterna 5b och 5e ersättas med följande:

”5b

Mangankelat

Vattenlöslig produkt innehållande mangan som är kemiskt bundet till godkänd(a) kelatbildare

5 % vattenlösligt mangan, varav åtminstone 80 % är kelaterat av den eller de godkända kelatbildarna

Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt mangan och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlösligt mangan (Mn)

Valfritt: Total mangan (Mn) kelaterat av godkända kelatbildare

Mangan (Mn) kelaterat med var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt mangan och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

5e

Gödselmedelslösning innehållande mangan

Vattenlösning av typerna 5a och/eller 5b

2 % vattenlösligt mangan

Beteckningen ska innehålla

1.

namn på oorganiska anjoner

| 2. | namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt mangan om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- |

2.

namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt mangan om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlösligt mangan (Mn)

Valfritt: Total mangan (Mn) kelaterat av godkända kelatbildare

Mangan (Mn) kelaterat med var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlösligt mangan och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard”

| e) | I avsnitt E.1.7 ska posterna 7b och 7e ersättas med följande:










  ”7b | Zinkkelat | Vattenlöslig produkt innehållande zink som är kemiskt bunden till godkänd(a) kelatbildare | 5 % vattenlöslig zink, varav åtminstone 80 % är kelaterad av den eller de godkända kelatbildarna | Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard | Vattenlöslig zink (Zn)
  Valfritt: Total zink (Zn) kelaterad av godkända kelatbildare
  Zink (Zn) kelaterad av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7e | Gödselmedelslösning innehållande zink | Vattenlösning av typerna 7a och/eller 7b | 2 % vattenlöslig zink | Beteckningen ska innehålla






  1. | namn på oorganiska anjoner |

e)

I avsnitt E.1.7 ska posterna 7b och 7e ersättas med följande:

”7b

Zinkkelat

Vattenlöslig produkt innehållande zink som är kemiskt bunden till godkänd(a) kelatbildare

5 % vattenlöslig zink, varav åtminstone 80 % är kelaterad av den eller de godkända kelatbildarna

Namn på var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlöslig zink (Zn)

Valfritt: Total zink (Zn) kelaterad av godkända kelatbildare

Zink (Zn) kelaterad av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

7e

Gödselmedelslösning innehållande zink

Vattenlösning av typerna 7a och/eller 7b

2 % vattenlöslig zink

Beteckningen ska innehålla

1.

namn på oorganiska anjoner

| 2. | namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- |

2.

namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Vattenlöslig zink (Zn)

Valfritt: Total zink (Zn) kelaterad av godkända kelatbildare

Zink (Zn) kelaterad av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard”

| f) | I avsnitt E.1.7 ska följande post läggas till som post 7f:










  ”7f | Suspension av zinkbaserat gödselmedel | Produkt framställd genom suspension av typ 7a och/eller 7c och/eller typerna 7b i vatten | 20 % total zink | Beteckningen ska innehålla






  1. | namn på anjoner |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

I avsnitt E.1.7 ska följande post läggas till som post 7f:

”7f

Suspension av zinkbaserat gödselmedel

Produkt framställd genom suspension av typ 7a och/eller 7c och/eller typerna 7b i vatten

20 % total zink

Beteckningen ska innehålla

1.

namn på anjoner

| 2. | namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard |
| --- | --- |

2.

namn på den eller de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink om förekommande och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard

Total zink (Zn)

Vattenlöslig zink (Zn) om förekommande

Zink (Zn) kelaterad av var och en av de godkända kelatbildare som kelaterar åtminstone 1 % vattenlöslig zink och som kan identifieras och kvantifieras enligt en europeisk standard”

| 3. | Avsnitt E.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken till avsnitt E.2 ska ersättas med följande:
  ”E.2   Minsta halt av mikronäringsämnen, viktprocent av gödselmedel; blandningar av gödselmedelstyper som innehåller mikronäringsämnen” |
| --- | --- | --- |

3.

Avsnitt E.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken till avsnitt E.2 ska ersättas med följande:

”E.2   Minsta halt av mikronäringsämnen, viktprocent av gödselmedel; blandningar av gödselmedelstyper som innehåller mikronäringsämnen”

| b) | Rubriken till avsnitt E.2.1 ska ersättas med följande:
  ”E.2.1   Minsta halt av mikronäringsämnen i fasta eller flytande blandningar av gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen, viktprocent av gödselmedel” |
| --- | --- |

b)

Rubriken till avsnitt E.2.1 ska ersättas med följande:

”E.2.1   Minsta halt av mikronäringsämnen i fasta eller flytande blandningar av gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen, viktprocent av gödselmedel”

| c) | I avsnitt E.2.1 ska de två meningarna under tabellen utgå. |
| --- | --- |

c)

I avsnitt E.2.1 ska de två meningarna under tabellen utgå.

| d) | Rubriken till avsnitt E.2.2 ska ersättas med följande:
  ”E.2.2   Minsta halt av mikronäringsämnen i EG-gödselmedel som innehåller primära och/eller sekundära näringsämnen med mikronäringsämnen för spridning på marken, viktprocent av gödselmedel” |
| --- | --- |

d)

Rubriken till avsnitt E.2.2 ska ersättas med följande:

”E.2.2   Minsta halt av mikronäringsämnen i EG-gödselmedel som innehåller primära och/eller sekundära näringsämnen med mikronäringsämnen för spridning på marken, viktprocent av gödselmedel”

| e) | Rubriken till avsnitt E.2.3 ska ersättas med följande:
  ”E.2.3   Minsta halt av mikronäringsämnen i EG-gödselmedel som innehåller primära och/eller sekundära näringsämnen med mikronäringsämnen för bladgödsling, viktprocent av gödselmedel” |
| --- | --- |

e)

Rubriken till avsnitt E.2.3 ska ersättas med följande:

”E.2.3   Minsta halt av mikronäringsämnen i EG-gödselmedel som innehåller primära och/eller sekundära näringsämnen med mikronäringsämnen för bladgödsling, viktprocent av gödselmedel”

| f) | Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt E.2.4:
  ”E.2.4   Fasta eller flytande blandningar av gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen











  Nr | Typbeteckning | Uppgifter om tillverkningsmetod och huvudbeståndsdelar | Total minsta halt av mikronäringsämnen (viktprocent)
  Uppgifter om hur näringsämnena ska uttryckas
  Övriga krav | Övriga uppgifter om typbeteckningen | Näringsinnehåll som ska redovisas
  Näringsämnenas form och löslighet
  Andra kriterier |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 1 | Blandning av mikronäringsämnen | Produkt framställd genom blandning av två eller fler gödselmedel av typ E.1 | Total halt mikronäringsämnen: 5 viktprocent av gödselmedlet
  Enskilda mikronäringsämnen enligt avsnitt E.2.1 | Beteckningen ska innehålla






  1. | namn på oorganiska anjoner, om förekommande |

f)

Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt E.2.4:

”E.2.4   Fasta eller flytande blandningar av gödselmedel som innehåller mikronäringsämnen

Nr

Typbeteckning

Uppgifter om tillverkningsmetod och huvudbeståndsdelar

Total minsta halt av mikronäringsämnen (viktprocent)

Uppgifter om hur näringsämnena ska uttryckas

Övriga krav

Övriga uppgifter om typbeteckningen

Näringsinnehåll som ska redovisas

Näringsämnenas form och löslighet

Andra kriterier

1

2

3

4

5

6

1

Blandning av mikronäringsämnen

Produkt framställd genom blandning av två eller fler gödselmedel av typ E.1

Total halt mikronäringsämnen: 5 viktprocent av gödselmedlet

Enskilda mikronäringsämnen enligt avsnitt E.2.1

Beteckningen ska innehålla

1.

namn på oorganiska anjoner, om förekommande

| 2. | Namn på godkända kelatbildare, om förekommande |
| --- | --- |

2.

Namn på godkända kelatbildare, om förekommande

Total halt av varje näringsämne

Vattenlöslig halt av varje näringsämne, om förekommande

Mikronäringsämne kelaterat av var och en av de godkända kelatbildarna, om förekommande

2

Flytande blandning av mikronäringsämnen

Produkt framställd genom upplösning och/eller suspension i vatten av två eller flera gödselmedel av typ E.1

Total halt mikronäringsämnen: 2 viktprocent av gödselmedlet

Enskilda mikronäringsämnen enligt avsnitt E.2.1

Beteckningen ska innehålla

| 1. | namn på oorganiska anjoner, om förekommande |
| --- | --- |

1.

namn på oorganiska anjoner, om förekommande

| 2. | namn på godkända kelatbildare, om förekommande |
| --- | --- |

2.

namn på godkända kelatbildare, om förekommande

Total halt av varje näringsämne

Vattenlöslig halt av varje näringsämne, om förekommande

Mikronäringsämne kelaterat av var och en av de godkända kelatbildarna, om förekommande”

| 4. | I avsnitt E.3.1 ska följande post läggas till:








  ”Iminodisuccinsyra | IDHA | C8H11O8N | 131669-35-7” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

I avsnitt E.3.1 ska följande post läggas till:

”Iminodisuccinsyra

IDHA

C8H11O8N

131669-35-7”

---

BILAGA II

Avsnitt B i bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Metod 2.6.2 ska ersättas med följande:
  ”Metod 2.6.2


  Bestämning av olika former av kväve i gödselmedel där kväve enbart förekommer som nitrat, ammonium och urea med två olika metoder

  EN 15750: Gödselmedel och kalkningsmedel – Bestämning av olika former av kväve i gödselmedel där kväve enbart förekommer som nitrat, ammonium och urea med två olika metoder
  Denna analysmetod har ringtestats.” |
| --- | --- |

1.

Metod 2.6.2 ska ersättas med följande:

”Metod 2.6.2

Bestämning av olika former av kväve i gödselmedel där kväve enbart förekommer som nitrat, ammonium och urea med två olika metoder

EN 15750: Gödselmedel och kalkningsmedel – Bestämning av olika former av kväve i gödselmedel där kväve enbart förekommer som nitrat, ammonium och urea med två olika metoder

Denna analysmetod har ringtestats.”

| 2. | Följande metod ska läggas till som metod 2.6.3:
  ”Metod 2.6.3


  Bestämning av ureakondensat med HPLC. Isobutylendiurea och krotonylidendiurea (metod A) och metylenureaoligomerer (metod B)

  EN 15705: Gödselmedel och kalkningsmedel – Bestämning av ureakondensat med HPLC. Isobutylendiurea och krotonylidendiurea (metod A) och metylenureaoligomerer (metod B)
  Denna analysmetod har ringtestats.” |
| --- | --- |

2.

Följande metod ska läggas till som metod 2.6.3:

”Metod 2.6.3

Bestämning av ureakondensat med HPLC. Isobutylendiurea och krotonylidendiurea (metod A) och metylenureaoligomerer (metod B)

EN 15705: Gödselmedel och kalkningsmedel – Bestämning av ureakondensat med HPLC. Isobutylendiurea och krotonylidendiurea (metod A) och metylenureaoligomerer (metod B)

Denna analysmetod har ringtestats.”

| 3. | Följande rubrik ska införas som rubrik för metod 5:

  ”Koldioxid” |
| --- | --- |

3.

Följande rubrik ska införas som rubrik för metod 5:

”Koldioxid”

| 4. | Följande metod ska införas som metod 5.1:
  ”Metod 5.1


  Bestämning av koldioxid. Del 1: Metod för fasta gödselmedel

  EN 14397-1: Gödselmedel och kalkningsmedel – Bestämning av koldioxid. Del 1: Metod för fasta gödselmedel
  Denna analysmetod har ringtestats.” |
| --- | --- |

4.

Följande metod ska införas som metod 5.1:

”Metod 5.1

Bestämning av koldioxid. Del 1: Metod för fasta gödselmedel

EN 14397-1: Gödselmedel och kalkningsmedel – Bestämning av koldioxid. Del 1: Metod för fasta gödselmedel

Denna analysmetod har ringtestats.”

| 5. | Metod 8.9 ska ersättas med följande:
  ”Metod 8.9


  Bestämning av sulfatinnehåll genom tre olika metoder

  EN 15749: Gödselmedel och kalkningsmedel – Bestämning av sulfatinnehåll genom tre olika metoder
  Denna analysmetod har ringtestats.” |
| --- | --- |

5.

Metod 8.9 ska ersättas med följande:

”Metod 8.9

Bestämning av sulfatinnehåll genom tre olika metoder

EN 15749: Gödselmedel och kalkningsmedel – Bestämning av sulfatinnehåll genom tre olika metoder

Denna analysmetod har ringtestats.”

---

| 17.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 43/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 43/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 138/2011

av den 16 februari 2011

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 20 maj 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 20 maj 2010 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av klagomålet som ingavs den 6 april 2010 av Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras ”Stikla Skiedra” AS och Vitrulan Technical Textiles GmbH (nedan kallade klagandena) såsom företrädare för en betydande del, i detta fall mer än 25 % av den totala tillverkningen i unionen av vissa glasfibervävnader med öppna maskor. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av klagomålet som ingavs den 6 april 2010 av Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras ”Stikla Skiedra” AS och Vitrulan Technical Textiles GmbH (nedan kallade klagandena) såsom företrädare för en betydande del, i detta fall mer än 25 % av den totala tillverkningen i unionen av vissa glasfibervävnader med öppna maskor. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, företrädare för Kina samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Förenta staterna, Kanada, Kroatien, Turkiet och Thailand, eftersom dessa länder ansågs som möjliga jämförbara länder. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, företrädare för Kina samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Förenta staterna, Kanada, Kroatien, Turkiet och Thailand, eftersom dessa länder ansågs som möjliga jämförbara länder. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (4) | Med tanke på det till synes stora antalet exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer samt unionstillverkare, planerades i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen för att fastställa om dumpning och skada förelåg. För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett sådant förfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla kända exporterande tillverkare i Kina samt importörer och unionstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 april 2009–31 mars 2010. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på det till synes stora antalet exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer samt unionstillverkare, planerades i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen för att fastställa om dumpning och skada förelåg. För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett sådant förfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla kända exporterande tillverkare i Kina samt importörer och unionstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 april 2009–31 mars 2010. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna.

| (5) | Sexton svar mottogs för stickprovsundersökningen från exporterande tillverkare i Kina, vilket täckte 86 % av importen under undersökningsperioden (se skäl 6). Därmed anses samarbetsviljan vara hög. |
| --- | --- |

(5)

Sexton svar mottogs för stickprovsundersökningen från exporterande tillverkare i Kina, vilket täckte 86 % av importen under undersökningsperioden (se skäl 6). Därmed anses samarbetsviljan vara hög.

| (6) | I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av två enskilda exporterande tillverkare och en grupp exporterande tillverkare bestående av fyra närstående företag, vilket utgör 42 % av importen till unionen under undersökningsperioden enligt definitionen i skäl 13. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om urvalet, och dessa hade inte något att invända. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av två enskilda exporterande tillverkare och en grupp exporterande tillverkare bestående av fyra närstående företag, vilket utgör 42 % av importen till unionen under undersökningsperioden enligt definitionen i skäl 13. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om urvalet, och dessa hade inte något att invända.

| (7) | Tolv tillverkare inom unionen lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. Utifrån detta gjorde kommissionen ett urval bestående av de fyra största unionstillverkarna vad gäller försäljning och tillverkning, vilket motsvarar 70 % av unionsindustrins totala försäljning så som anges i skäl 59. |
| --- | --- |

(7)

Tolv tillverkare inom unionen lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. Utifrån detta gjorde kommissionen ett urval bestående av de fyra största unionstillverkarna vad gäller försäljning och tillverkning, vilket motsvarar 70 % av unionsindustrins totala försäljning så som anges i skäl 59.

| (8) | Endast fyra icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen inom tidsfristen som angavs i tillkännagivandet om inledande. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(8)

Endast fyra icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen inom tidsfristen som angavs i tillkännagivandet om inledande. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer.

| (9) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. Alla utvalda exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Dessutom ansökte en exporterande tillverkare, bestående av en grupp närstående företag som inte ingick i urvalet, om individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. Alla utvalda exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. Dessutom ansökte en exporterande tillverkare, bestående av en grupp närstående företag som inte ingick i urvalet, om individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen.

| (10) | Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna, till de icke-utvalda exporterande tillverkare som hade begärt individuell undersökning, till de fyra utvalda unionstillverkarna, till de fyra icke-närstående importörer som var samarbetsvilliga och till alla kända användare i unionen. Frågeformulär sändes också till tillverkare i Förenta staterna, som var det föreslagna jämförbara landet så som angavs i tillkännagivandet om inledande, och till tillverkare i andra möjliga jämförbara länder. Svar på frågeformulär mottogs från de utvalda exporterande tillverkarna i Kina och från den samarbetsvilliga tillverkare som hade begärt individuell undersökning, från en tillverkare i Förenta staterna och en i Kanada, som hade övervägts som jämförbart land vilket förklaras i skäl 43, från alla utvalda unionstillverkare och från fyra icke-närstående importörer. Inga användare lämnade några uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna, till de icke-utvalda exporterande tillverkare som hade begärt individuell undersökning, till de fyra utvalda unionstillverkarna, till de fyra icke-närstående importörer som var samarbetsvilliga och till alla kända användare i unionen. Frågeformulär sändes också till tillverkare i Förenta staterna, som var det föreslagna jämförbara landet så som angavs i tillkännagivandet om inledande, och till tillverkare i andra möjliga jämförbara länder. Svar på frågeformulär mottogs från de utvalda exporterande tillverkarna i Kina och från den samarbetsvilliga tillverkare som hade begärt individuell undersökning, från en tillverkare i Förenta staterna och en i Kanada, som hade övervägts som jämförbart land vilket förklaras i skäl 43, från alla utvalda unionstillverkare och från fyra icke-närstående importörer. Inga användare lämnade några uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för en analys av marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse, och genomförde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för en analys av marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse, och genomförde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Grand Composite Group som består av:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group som består av:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

| b) | Unionstillverkare







  — | Saint Gobain Vertex s.r.o, Tjeckien |
| --- | --- | --- |

b)

Unionstillverkare

—

Saint Gobain Vertex s.r.o, Tjeckien

| — | Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungern |
| --- | --- |

—

Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungern

| — | Vitrulan Technical Textiles GmbH, Tyskland |
| --- | --- |

—

Vitrulan Technical Textiles GmbH, Tyskland

| — | Valmieras Stikla Skiedra AS, Lettland |
| --- | --- |

—

Valmieras Stikla Skiedra AS, Lettland

| c) | Icke närstående importörer







  — | Masterplast, Ungern |
| --- | --- | --- |

c)

Icke närstående importörer

—

Masterplast, Ungern

| (12) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status utfördes ett kontrollbesök på plats hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Kanada som jämförbart land:






  d) | Tillverkare i jämförbart land







  — | Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status utfördes ett kontrollbesök på plats hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Kanada som jämförbart land:

d)

Tillverkare i jämförbart land

—

Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada

3.   Undersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2009 till och med den 31 mars 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (14) | Den berörda produkten är glasfibervävnader med öppna maskor, med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2 med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 och ex 7019 90 99. |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten är glasfibervävnader med öppna maskor, med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2 med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 och ex 7019 90 99.

| (15) | Vävnader med öppna maskor tillverkas av glasfibergarn och finns i olika cellstorlekar och vikt per kvadratmeter. De används främst som förstärkningsmaterial inom byggnadssektorn (utvändig värmeisolering, marmor-/golvförstärkning, väggreparationer). |
| --- | --- |

(15)

Vävnader med öppna maskor tillverkas av glasfibergarn och finns i olika cellstorlekar och vikt per kvadratmeter. De används främst som förstärkningsmaterial inom byggnadssektorn (utvändig värmeisolering, marmor-/golvförstärkning, väggreparationer).

| (16) | Efter inledandet begärde en exporterande tillverkare i Kina som tillverkar glasfiberskivor klargörande om huruvida den produkttypen ingår i produktdefinitionen. Samråd hölls med unionsindustrin, som ansåg att sådana skivor kan betraktas som en produkt i senare led i förädlingskedjan och därmed inte nödvändigtvis behöver ingå i produktdefinitionen. Eftersom den informationen som står till kommissionens förfogande i det här skedet av förfarandet ännu inte möjliggör någon definitiv slutsats om dess grundläggande egenskaper, beslutades det att glasfiberskivor tills vidare skulle behandlas som att de ingår i den berörda produkten, i avvaktan på ytterligare information och synpunkter från berörda parter under återstoden av undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

Efter inledandet begärde en exporterande tillverkare i Kina som tillverkar glasfiberskivor klargörande om huruvida den produkttypen ingår i produktdefinitionen. Samråd hölls med unionsindustrin, som ansåg att sådana skivor kan betraktas som en produkt i senare led i förädlingskedjan och därmed inte nödvändigtvis behöver ingå i produktdefinitionen. Eftersom den informationen som står till kommissionens förfogande i det här skedet av förfarandet ännu inte möjliggör någon definitiv slutsats om dess grundläggande egenskaper, beslutades det att glasfiberskivor tills vidare skulle behandlas som att de ingår i den berörda produkten, i avvaktan på ytterligare information och synpunkter från berörda parter under återstoden av undersökningen.

2.   Likadan produkt

| (17) | Undersökningen har visat att glasfibervävnader med öppna maskor som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i Kanada, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom glasfibervävnader med öppna maskor som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, i huvudsak har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen har visat att glasfibervävnader med öppna maskor som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i Kanada, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom glasfibervävnader med öppna maskor som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, i huvudsak har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Allmän metod

| (18) | Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina för att fastställa huruvida dumpning förelåg eller ej. |
| --- | --- |

(18)

Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina för att fastställa huruvida dumpning förelåg eller ej.

2.   Marknadsekonomisk status

| (19) | Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i korthet följande:






  1) | Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(19)

Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i korthet följande:

1)

Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.

| 2) | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2)

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| 3) | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3)

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4) | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

4)

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.

| 5) | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5)

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (20) | I denna undersökning ansökte alla utvalda exporterande tillverkare om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(20)

I denna undersökning ansökte alla utvalda exporterande tillverkare om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen.

| (21) | När det gäller alla ovannämnda utvalda exporterande tillverkare, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga samt kontrollerade alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status och alla andra uppgifter på plats hos följande företag:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(21)

När det gäller alla ovannämnda utvalda exporterande tillverkare, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga samt kontrollerade alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status och alla andra uppgifter på plats hos följande företag:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

| — | Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

| — | Grand Composite Group som består av:






  — | Grand Composite Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group som består av:

—

Grand Composite Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd

| — | Det fjärde företaget i den utvalda gruppen av berörda företag är beläget på Brittiska Jungfruöarna och ingick därför inte i bedömningen. |
| --- | --- |

—

Det fjärde företaget i den utvalda gruppen av berörda företag är beläget på Brittiska Jungfruöarna och ingick därför inte i bedömningen.

| (22) | Genom undersökningen fastställdes till en början att två utvalda exporterande tillverkare i Kina uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen för att beviljas marknadsekonomisk status, medan den tredje utvalda exporterande tillverkaren bestående av en grupp närstående företag inte uppfyllde det andra kriteriet vad gäller internationella redovisningsnormer. Framför allt framgick att vissa kostnader, intäkter och konton inte exakt återgav den sanna ekonomiska bilden av företagen i gruppen. I revisionsrapporten nämndes inte heller att räkenskaperna var ofullständiga. |
| --- | --- |

(22)

Genom undersökningen fastställdes till en början att två utvalda exporterande tillverkare i Kina uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen för att beviljas marknadsekonomisk status, medan den tredje utvalda exporterande tillverkaren bestående av en grupp närstående företag inte uppfyllde det andra kriteriet vad gäller internationella redovisningsnormer. Framför allt framgick att vissa kostnader, intäkter och konton inte exakt återgav den sanna ekonomiska bilden av företagen i gruppen. I revisionsrapporten nämndes inte heller att räkenskaperna var ofullständiga.

| (23) | Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina och de klagande om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. Berörda parter gavs också möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det förelåg särskilda skäl till detta. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina och de klagande om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. Berörda parter gavs också möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det förelåg särskilda skäl till detta.

| (24) | Efter det att resultatet av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts inkom synpunkter endast från den utvalda exporterande tillverkaren/gruppen som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. Synpunkterna var dock inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultatet i detta hänseende eftersom de inte dementerade bristerna utan gav allmänna förklaringar till det faktum att endast en enskild person kontrollerade hela gruppen och att företagen i gruppen gick igenom en övergångsfas i processen att integrera sin verksamhet. |
| --- | --- |

(24)

Efter det att resultatet av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts inkom synpunkter endast från den utvalda exporterande tillverkaren/gruppen som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. Synpunkterna var dock inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultatet i detta hänseende eftersom de inte dementerade bristerna utan gav allmänna förklaringar till det faktum att endast en enskild person kontrollerade hela gruppen och att företagen i gruppen gick igenom en övergångsfas i processen att integrera sin verksamhet.

| (25) | Precis före dumpningskontrollbesöken mottog kommissionen vissa påståenden, i ett fall understött med dokumentation, om de två exporterande tillverkare i Kina som ursprungligen hade föreslagits få marknadsekonomisk status. Dessa påståenden undersöktes under dumpningskontrollbesöken. |
| --- | --- |

(25)

Precis före dumpningskontrollbesöken mottog kommissionen vissa påståenden, i ett fall understött med dokumentation, om de två exporterande tillverkare i Kina som ursprungligen hade föreslagits få marknadsekonomisk status. Dessa påståenden undersöktes under dumpningskontrollbesöken.

| (26) | Vad gäller den första exporterande tillverkaren påstods att denne hade lämnat förfalskade stadgar i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och under kontrollbesöket. Kommissionen fick kopior på de, efter vad som påstods, äkta stadgarna och motsvarande samriskavtal mellan företagets aktieägare. Under dumpningskontrollen lämnade den exporterande tillverkaren en bevittnad kopia av sina stadgar som var registrerade hos den lokala myndigheten, vilket var samma odaterade dokument som företaget hade lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status och under besöket på plats. |
| --- | --- |

(26)

Vad gäller den första exporterande tillverkaren påstods att denne hade lämnat förfalskade stadgar i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och under kontrollbesöket. Kommissionen fick kopior på de, efter vad som påstods, äkta stadgarna och motsvarande samriskavtal mellan företagets aktieägare. Under dumpningskontrollen lämnade den exporterande tillverkaren en bevittnad kopia av sina stadgar som var registrerade hos den lokala myndigheten, vilket var samma odaterade dokument som företaget hade lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status och under besöket på plats.

| (27) | Vid en jämförelse av detta dokument med det som kommissionen fått enligt beskrivning i skälen 25 och 26 konstaterades skillnader i datum, berörda parter och vad gäller vissa bestämmelser om begränsningar i anställning av arbetskraft. Ytterligare skillnader påträffades vad gäller försäljningsbegränsningar jämfört med det samriskavtal som lämnades in tillsammans med formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och det som kommissionen fått. |
| --- | --- |

(27)

Vid en jämförelse av detta dokument med det som kommissionen fått enligt beskrivning i skälen 25 och 26 konstaterades skillnader i datum, berörda parter och vad gäller vissa bestämmelser om begränsningar i anställning av arbetskraft. Ytterligare skillnader påträffades vad gäller försäljningsbegränsningar jämfört med det samriskavtal som lämnades in tillsammans med formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och det som kommissionen fått.

| (28) | En skrivelse sändes till den exporterande tillverkaren med information om att dessa upplysningar skulle kunna ge anledning till att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och med en uppmaning att lämna synpunkter. Svaret från den exporterande tillverkaren innehöll inte tillräckliga förklaringar av skillnaderna för att tveksamheten om de ursprungliga dokumentens äkthet och om informationen som lämnats av den exporterande tillverkaren i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status skulle skingras. |
| --- | --- |

(28)

En skrivelse sändes till den exporterande tillverkaren med information om att dessa upplysningar skulle kunna ge anledning till att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och med en uppmaning att lämna synpunkter. Svaret från den exporterande tillverkaren innehöll inte tillräckliga förklaringar av skillnaderna för att tveksamheten om de ursprungliga dokumentens äkthet och om informationen som lämnats av den exporterande tillverkaren i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status skulle skingras.

| (29) | För den andra exporterande tillverkaren gällde det mottagna påståendet förfalskade reviderade räkenskaper. Detta påstående undersöktes på plats och avvikelser hittades i det saldo som överfördes från 2006 års icke-reviderade räkenskaper till de första reviderade räkenskaperna 2007. Dessutom hade inga revisionsavgifter eller betalningar för åren 2007 och 2008 bokförts i företagets redovisning. |
| --- | --- |

(29)

För den andra exporterande tillverkaren gällde det mottagna påståendet förfalskade reviderade räkenskaper. Detta påstående undersöktes på plats och avvikelser hittades i det saldo som överfördes från 2006 års icke-reviderade räkenskaper till de första reviderade räkenskaperna 2007. Dessutom hade inga revisionsavgifter eller betalningar för åren 2007 och 2008 bokförts i företagets redovisning.

| (30) | En skrivelse sändes också till denna exporterande tillverkare med information om avvikelserna som hittats på plats och med en uppmaning att lämna synpunkter. De informerades också om att dessa nya uppgifter kunde ge anledning till att tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Svaret från den exporterande tillverkaren gav inte någon ytterligare information som skulle skingra tveksamheten vad gäller riktigheten och fullständigheten i de siffror som uppvisades i dess räkenskaper. Tvärtom medgav den exporterande tillverkaren i sitt svar att det fanns två olika uppsättningar räkenskaper med olika siffror för 2006 och att räkenskaperna för 2007 och 2008 innehöll fel som inte hade rapporterats av revisorn. |
| --- | --- |

(30)

En skrivelse sändes också till denna exporterande tillverkare med information om avvikelserna som hittats på plats och med en uppmaning att lämna synpunkter. De informerades också om att dessa nya uppgifter kunde ge anledning till att tillämpa artikel 18 i grundförordningen. Svaret från den exporterande tillverkaren gav inte någon ytterligare information som skulle skingra tveksamheten vad gäller riktigheten och fullständigheten i de siffror som uppvisades i dess räkenskaper. Tvärtom medgav den exporterande tillverkaren i sitt svar att det fanns två olika uppsättningar räkenskaper med olika siffror för 2006 och att räkenskaperna för 2007 och 2008 innehöll fel som inte hade rapporterats av revisorn.

| (31) | Utifrån ovanstående nya uppgifter ansågs att den första exporterande tillverkaren hade lämnat vilseledande uppgifter under pågående undersökning. På grundval av det beslutades att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas och att det ursprungliga beslutet om att bevilja marknadsekonomisk status skulle upphävas. |
| --- | --- |

(31)

Utifrån ovanstående nya uppgifter ansågs att den första exporterande tillverkaren hade lämnat vilseledande uppgifter under pågående undersökning. På grundval av det beslutades att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas och att det ursprungliga beslutet om att bevilja marknadsekonomisk status skulle upphävas.

| (32) | För den andra exporterande tillverkaren beslutades att ansökan om marknadsekonomisk status skulle avslås med motiveringen att den inte uppfyllde det andra kriteriet i bedömningen. |
| --- | --- |

(32)

För den andra exporterande tillverkaren beslutades att ansökan om marknadsekonomisk status skulle avslås med motiveringen att den inte uppfyllde det andra kriteriet i bedömningen.

3.   Individuell behandling

| (33) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning. Dessa kriterier är i korthet följande:






  — | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(33)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning. Dessa kriterier är i korthet följande:

—

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| — | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

—

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| — | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| — | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

—

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (34) | De tre utvalda exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av ovanstående tillämpades artikel 18 i grundförordningen på den första exporterande tillverkaren och individuell behandling avslogs. Den andra exporterande tillverkaren befanns uppfylla villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen och kunde därmed beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(34)

De tre utvalda exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av ovanstående tillämpades artikel 18 i grundförordningen på den första exporterande tillverkaren och individuell behandling avslogs. Den andra exporterande tillverkaren befanns uppfylla villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen och kunde därmed beviljas individuell behandling.

| (35) | För den tredje exporterande tillverkaren (grupp av företag) som befanns inte uppfylla kriterierna för marknadsekonomisk status beslutades det att individuell behandling skulle beviljas, eftersom företaget ansågs uppfylla villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

För den tredje exporterande tillverkaren (grupp av företag) som befanns inte uppfylla kriterierna för marknadsekonomisk status beslutades det att individuell behandling skulle beviljas, eftersom företaget ansågs uppfylla villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen.

| (36) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades preliminärt att följande två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling:






  — | Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(36)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades preliminärt att följande två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling:

—

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd.

| — | Grand Composite Group, som består av






  — | Grand Composite Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

—

Grand Composite Group, som består av

—

Grand Composite Co. Ltd,

| — | Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd, och |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd, och

| — | Ningbo Grand Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.

4.   Individuell undersökning

| (37) | Den icke utvalda gruppen av närstående företag som ansökte om individuell undersökning ansökte också om marknadsekonomisk status eller individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status, och de svarade på formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(37)

Den icke utvalda gruppen av närstående företag som ansökte om individuell undersökning ansökte också om marknadsekonomisk status eller individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status, och de svarade på formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen.

| (38) | Den information som det företag som ansökte om individuell undersökning lämnade i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status kontrollerades inte. Den ska undersökas senare. |
| --- | --- |

(38)

Den information som det företag som ansökte om individuell undersökning lämnade i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status kontrollerades inte. Den ska undersökas senare.

5.   Normalvärde

a)   Val av jämförbart land

| (39) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(39)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna på hemmamarknaden eller det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.

| (40) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen sin avsikt att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(40)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen sin avsikt att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.

| (41) | Fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkare ansåg att Förenta staterna inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land, eftersom det glasfibergarn som används där och som är den huvudsakliga råvaran i tillverkningen av den berörda produkten är av en annan glastyp än den som de kinesiska exporterande tillverkarna använder och därmed mycket dyrare. De föreslog i stället att Turkiet och Thailand skulle användas, eftersom tillverkarna av den berörda produkten i dessa två länder använder samma typ av glasfibergarn som de kinesiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(41)

Fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkare ansåg att Förenta staterna inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land, eftersom det glasfibergarn som används där och som är den huvudsakliga råvaran i tillverkningen av den berörda produkten är av en annan glastyp än den som de kinesiska exporterande tillverkarna använder och därmed mycket dyrare. De föreslog i stället att Turkiet och Thailand skulle användas, eftersom tillverkarna av den berörda produkten i dessa två länder använder samma typ av glasfibergarn som de kinesiska exporterande tillverkarna.

| (42) | Kommissionen undersökte om andra länder kunde vara ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär skickades till tillverkare av den berörda produkten i Kanada, Kroatien, Turkiet och Thailand. Endast en av tillverkarna av den berörda produkten i Förenta staterna och den ende tillverkaren i Kanada svarade på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen undersökte om andra länder kunde vara ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär skickades till tillverkare av den berörda produkten i Kanada, Kroatien, Turkiet och Thailand. Endast en av tillverkarna av den berörda produkten i Förenta staterna och den ende tillverkaren i Kanada svarade på frågeformuläret.

| (43) | Såväl den kanadensiska som den amerikanska marknaden undersöktes för att deras lämplighet som jämförbart land skulle kunna fastställas. Vad gäller Kanada konstaterades att landet, trots att det bara finns en enda tillverkare av den berörda produkten, har en öppen marknad utan importtull och att konkurrensen på marknaden säkerställs genom stor import av den berörda produkten från många tredjeländer. Dessutom konstaterades att den kanadensiske tillverkaren tillverkar alla typer av den berörda produkten, till skillnad från den amerikanska tillverkaren som endast tillverkar en typ av den likadana produkten, vilket möjliggör beräkning av ett normalvärde på varje typ av den berörda produkten. Undersökningen visade att Kanada preliminärt kunde betraktas som ett lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(43)

Såväl den kanadensiska som den amerikanska marknaden undersöktes för att deras lämplighet som jämförbart land skulle kunna fastställas. Vad gäller Kanada konstaterades att landet, trots att det bara finns en enda tillverkare av den berörda produkten, har en öppen marknad utan importtull och att konkurrensen på marknaden säkerställs genom stor import av den berörda produkten från många tredjeländer. Dessutom konstaterades att den kanadensiske tillverkaren tillverkar alla typer av den berörda produkten, till skillnad från den amerikanska tillverkaren som endast tillverkar en typ av den likadana produkten, vilket möjliggör beräkning av ett normalvärde på varje typ av den berörda produkten. Undersökningen visade att Kanada preliminärt kunde betraktas som ett lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet.

| (44) | Uppgifterna i den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkarens svar kontrollerades på plats och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem. |
| --- | --- |

(44)

Uppgifterna i den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkarens svar kontrollerades på plats och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem.

| (45) | Den preliminära slutsatsen är därför att Kanada är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

Den preliminära slutsatsen är därför att Kanada är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

b)   Fastställande av normalvärdet

| (46) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt nedan. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt nedan.

| (47) | Den kanadensiska tillverkaren av den likadana produkten hade en inhemsk försäljning som konstaterades vara representativ sett till volym i förhållande till volymen av den berörda produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna exporterade till unionen. |
| --- | --- |

(47)

Den kanadensiska tillverkaren av den likadana produkten hade en inhemsk försäljning som konstaterades vara representativ sett till volym i förhållande till volymen av den berörda produkten som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna exporterade till unionen.

| (48) | Det konstaterades att försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder pågick som vanligt under undersökningsperioden för alla typer av den likadana produkten som tillverkades av den kanadensiska tillverkaren. På grund av kvalitetsskillnader mellan den likadan produkten som tillverkades och såldes i Kanada och den berörda produkten från Kina, ansågs det lämpligare att konstruera ett normalvärde för att kunna beakta dessa skillnader och säkerställa rättvis jämförelse enligt vad som anges i skäl 52. |
| --- | --- |

(48)

Det konstaterades att försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder pågick som vanligt under undersökningsperioden för alla typer av den likadana produkten som tillverkades av den kanadensiska tillverkaren. På grund av kvalitetsskillnader mellan den likadan produkten som tillverkades och såldes i Kanada och den berörda produkten från Kina, ansågs det lämpligare att konstruera ett normalvärde för att kunna beakta dessa skillnader och säkerställa rättvis jämförelse enligt vad som anges i skäl 52.

| (49) | I enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen fastställdes beloppen för försäljnings- och administrationskostnader samt för tillverkarens vinst utifrån uppgifterna från den kanadensiske tillverkaren. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen fastställdes beloppen för försäljnings- och administrationskostnader samt för tillverkarens vinst utifrån uppgifterna från den kanadensiske tillverkaren.

c)   Exportpriser för exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (50) | Eftersom två av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet som beviljats individuell behandling sålde på export direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom två av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet som beviljats individuell behandling sålde på export direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

d)   Jämförelse

| (51) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(51)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik.

| (52) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter med påverkan på priserna och prisjämförbarheten. Normalvärdet justerades för skillnader i kvaliteten på insatsvaror som kemikalier, bestrykning och råvaror (glastypen i garn). Ytterligare justeringar för indirekta skatter, sjöfrakt, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. |
| --- | --- |

(52)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter med påverkan på priserna och prisjämförbarheten. Normalvärdet justerades för skillnader i kvaliteten på insatsvaror som kemikalier, bestrykning och råvaror (glastypen i garn). Ytterligare justeringar för indirekta skatter, sjöfrakt, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.

6.   Dumpningsmarginaler

a)   För de samarbetsvilliga utvalda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (53) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de två utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställts ovan. |
| --- | --- |

(53)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de två utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen enligt vad som fastställts ovan.

| (54) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % |

(54)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

b)   För övriga exporterande tillverkare

| (55) | Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som inte ingick i urvalet beräknades som ett genomsnitt av de två utvalda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som inte ingick i urvalet beräknades som ett genomsnitt av de två utvalda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen.

| (56) | För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på övriga exporterande tillverkare i Kina och på den exporterande tillverkare i urvalet som omfattades av artikel 18 i grundförordningen, fastställdes först samarbetsviljan genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat. |
| --- | --- |

(56)

För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på övriga exporterande tillverkare i Kina och på den exporterande tillverkare i urvalet som omfattades av artikel 18 i grundförordningen, fastställdes först samarbetsviljan genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat.

| (57) | Med tanke på att samarbetsviljan i undersökningen var hög – de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 86 % av all import från Kina under undersökningsperioden – fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de två exporterande företag som beviljats individuell behandling. |
| --- | --- |

(57)

Med tanke på att samarbetsviljan i undersökningen var hög – de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 86 % av all import från Kina under undersökningsperioden – fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de två exporterande företag som beviljats individuell behandling.

| (58) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära utvalda vägda genomsnittliga dumpningsmarginal och landsomfattande dumpningsmarginal, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (se bilaga I) | 57,7 % |
| --- | --- | --- |
| Övrig tull för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 62,9 % |

(58)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära utvalda vägda genomsnittliga dumpningsmarginal och landsomfattande dumpningsmarginal, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (se bilaga I)

57,7 %

Övrig tull för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

62,9 %

D.   SKADA

1.   Tillverkning i unionen

| (59) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 19 unionstillverkare. Dessa tillverkare utgör unionsindustrins totala produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Eftersom information samlades in eller var tillgänglig för alla 19 tillverkare som stödde klagomålet, kommer de nedan att kallas för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(59)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 19 unionstillverkare. Dessa tillverkare utgör unionsindustrins totala produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Eftersom information samlades in eller var tillgänglig för alla 19 tillverkare som stödde klagomålet, kommer de nedan att kallas för unionsindustrin.

| (60) | Såsom anges i skäl 7 lämnade 12 unionstillverkare de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. Ett urval om fyra tillverkare gjordes, vilket motsvarar cirka 70 % av unionens totala uppskattade tillverkning. |
| --- | --- |

(60)

Såsom anges i skäl 7 lämnade 12 unionstillverkare de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i urvalet. Ett urval om fyra tillverkare gjordes, vilket motsvarar cirka 70 % av unionens totala uppskattade tillverkning.

2.   Förbrukning i unionen

| (61) | Beräkningen av förbrukningen i unionen grundades på uppgifter i klagomålet och kompletterades med kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga tillverkare och importörer i undersökningen. Förbrukningen i unionen fastställdes därmed på grundval av försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin och på importen från Kina och andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(61)

Beräkningen av förbrukningen i unionen grundades på uppgifter i klagomålet och kompletterades med kontrollerade uppgifter från samarbetsvilliga tillverkare och importörer i undersökningen. Förbrukningen i unionen fastställdes därmed på grundval av försäljningsvolymen i unionen av den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin och på importen från Kina och andra tredjeländer.

| (62) | På grundval av detta fastställdes förbrukningen i unionen till följande: | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i EU i kvadratmeter | 534 641 644 | 644 081 493 | 673 885 434 | 584 086 575 | 597 082 715 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 120 | 126 | 109 | 112 |
| Källa: Klagomål kompletterat med uppgifter från samarbetsvilliga företag och från Eurostat. |

(62)

På grundval av detta fastställdes förbrukningen i unionen till följande:

2006

2007

2008

2009

UP

Förbrukning i EU i kvadratmeter

534 641 644

644 081 493

673 885 434

584 086 575

597 082 715

Index 2006 = 100

100

120

126

109

112

Källa: Klagomål kompletterat med uppgifter från samarbetsvilliga företag och från Eurostat.

| (63) | Förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten i unionen ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 26 % mellan 2006 och 2008 och minskade sedan med 17 % mellan 2008 och 2009. Under undersökningsperioden ökade förbrukningen åter något. Den tillfälliga minskningen under 2009 berodde på en nedgång på byggmarknaden. |
| --- | --- |

(63)

Förbrukningen av den berörda produkten och den likadana produkten i unionen ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 26 % mellan 2006 och 2008 och minskade sedan med 17 % mellan 2008 och 2009. Under undersökningsperioden ökade förbrukningen åter något. Den tillfälliga minskningen under 2009 berodde på en nedgång på byggmarknaden.

3.   Import från det berörda landet

a)   Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet

| (64) | Importvolymen av den berörda produkten från Kina ökade med 48 % över skadeundersökningsperioden. Till följd av förbrukningstrenden och en nedgång inom byggsektorn föll den något under 2009. Det märks dock en tydlig och långsiktig uppåtgående trend för denna import och ökningen i importvolym var mycket starkare än ökningen i förbrukning i unionen. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinesisk import i kvadratmeter | 206 145 893 | 290 395 250 | 318 345 286 | 294 111 736 | 304 218 214 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 141 | 154 | 143 | 148 |
| Källa: Eurostat och klagomål. |

(64)

Importvolymen av den berörda produkten från Kina ökade med 48 % över skadeundersökningsperioden. Till följd av förbrukningstrenden och en nedgång inom byggsektorn föll den något under 2009. Det märks dock en tydlig och långsiktig uppåtgående trend för denna import och ökningen i importvolym var mycket starkare än ökningen i förbrukning i unionen.

2006

2007

2008

2009

UP

Kinesisk import i kvadratmeter

206 145 893

290 395 250

318 345 286

294 111 736

304 218 214

Index 2006 = 100

100

141

154

143

148

Källa: Eurostat och klagomål.

| (65) | Ökade importvolymer av den berörda produkten från Kina åtföljdes av en minskning av det genomsnittliga importpriset, som föll med 12 % mellan 2006 och undersökningsperioden. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser för kinesisk import i euro | 0,19 | 0,19 | 0,19 | 0,17 | 0,17 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 99 | 101 | 89 | 88 |
| Källa: Eurostat och klagomål. |

(65)

Ökade importvolymer av den berörda produkten från Kina åtföljdes av en minskning av det genomsnittliga importpriset, som föll med 12 % mellan 2006 och undersökningsperioden.

2006

2007

2008

2009

UP

Priser för kinesisk import i euro

0,19

0,19

0,19

0,17

0,17

Index 2006 = 100

100

99

101

89

88

Källa: Eurostat och klagomål.

| (66) | Marknadsandelen för import från det berörda landet ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket innebär en vinst på närmare 13 procentenheter. Under undersökningsperioden motsvarade importen från det berörda landet en så hög marknadsandel som 51 %. | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den kinesiska importens marknadsandel | 38,6 % | 45,1 % | 47,2 % | 50,4 % | 51,0 % |
| Index 2006 = 100 | 100 | 117 | 123 | 131 | 132 |
| Källa: Beräkning. |

(66)

Marknadsandelen för import från det berörda landet ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket innebär en vinst på närmare 13 procentenheter. Under undersökningsperioden motsvarade importen från det berörda landet en så hög marknadsandel som 51 %.

2006

2007

2008

2009

UP

Den kinesiska importens marknadsandel

38,6 %

45,1 %

47,2 %

50,4 %

51,0 %

Index 2006 = 100

100

117

123

131

132

Källa: Beräkning.

b)   Den dumpade importens verkningar på priserna

| (67) | Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna med de utvalda unionstillverkarnas priser under undersökningsperioden, på grundval av en jämförelse av genomsnittliga värden. Unionstillverkarnas priser justerades till nettonivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif. De senare priserna justerades för importtull och kostnader efter importen. På grund av kvalitetsskillnader mellan den berörda produkten som importerades från Kina och den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin, gjordes också en ytterligare kvalitetsjustering av de kinesiska importpriserna. Denna justering återspeglar skillnaderna i parametrar som maskinriktning i längsled och tvärled, draghållfasthet och töjning som inte täcktes fullständigt som parametrar i produktkontrollnumret. |
| --- | --- |

(67)

Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna med de utvalda unionstillverkarnas priser under undersökningsperioden, på grundval av en jämförelse av genomsnittliga värden. Unionstillverkarnas priser justerades till nettonivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif. De senare priserna justerades för importtull och kostnader efter importen. På grund av kvalitetsskillnader mellan den berörda produkten som importerades från Kina och den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin, gjordes också en ytterligare kvalitetsjustering av de kinesiska importpriserna. Denna justering återspeglar skillnaderna i parametrar som maskinriktning i längsled och tvärled, draghållfasthet och töjning som inte täcktes fullständigt som parametrar i produktkontrollnumret.

| (68) | Mot bakgrund av kvalitetsjusteringen låg den vägda genomsnittliga marginalen för prisunderskridandet, uttryckt i procent av unionsindustrins priser, mellan 29,5 % och 30,2 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Mot bakgrund av kvalitetsjusteringen låg den vägda genomsnittliga marginalen för prisunderskridandet, uttryckt i procent av unionsindustrins priser, mellan 29,5 % och 30,2 % under undersökningsperioden.

4.   Unionsindustrins situation

a)   Preliminära anmärkningar

| (69) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(69)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

| (70) | Det bör framhållas att kommissionen, så som anges i skäl 7, gjorde ett urval bestående av de fyra största unionstillverkarna vad gäller försäljning och tillverkning. |
| --- | --- |

(70)

Det bör framhållas att kommissionen, så som anges i skäl 7, gjorde ett urval bestående av de fyra största unionstillverkarna vad gäller försäljning och tillverkning.

| (71) | De indikatorer som avser makroekonomiska faktorer (t.ex. produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel osv.) avser hela unionsindustrin (i nedanstående tabeller baseras informationen på makroekonomiska uppgifter). Övriga indikatorer baseras på kontrollerade uppgifter från tillverkarna i urvalet. Dessa indikatorer kallas mikrodata. |
| --- | --- |

(71)

De indikatorer som avser makroekonomiska faktorer (t.ex. produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel osv.) avser hela unionsindustrin (i nedanstående tabeller baseras informationen på makroekonomiska uppgifter). Övriga indikatorer baseras på kontrollerade uppgifter från tillverkarna i urvalet. Dessa indikatorer kallas mikrodata.

| (72) | Under undersökningen framkom att en del av unionsindustrins försäljning skedde genom närstående företag. Företagen hävdade att dessa transaktioner skulle behandlas som försäljning till icke-närstående, eftersom förhållandet mellan företagen inte var direkt och att försäljningen skedde på normala marknadsmässiga villkor. Det beslutades dock preliminärt att denna försäljning skulle uteslutas från beräkningen av skademarginalen och från skadeindikatorerna, eftersom kommissionen ska fortsätta sin analys av denna specifika försäljning ytterligare. Undantag har gjorts för närstående försäljning mellan två av företagen i urvalet för vilka återförsäljningsmekanismen förklarades och kunde kontrolleras. |
| --- | --- |

(72)

Under undersökningen framkom att en del av unionsindustrins försäljning skedde genom närstående företag. Företagen hävdade att dessa transaktioner skulle behandlas som försäljning till icke-närstående, eftersom förhållandet mellan företagen inte var direkt och att försäljningen skedde på normala marknadsmässiga villkor. Det beslutades dock preliminärt att denna försäljning skulle uteslutas från beräkningen av skademarginalen och från skadeindikatorerna, eftersom kommissionen ska fortsätta sin analys av denna specifika försäljning ytterligare. Undantag har gjorts för närstående försäljning mellan två av företagen i urvalet för vilka återförsäljningsmekanismen förklarades och kunde kontrolleras.

b)   Skadeindikatorer

Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion i kvadratmeter | 382 225 680 | 428 658 047 | 457 433 396 | 374 603 756 | 367 613 247 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 112 | 120 | 98 | 96 |
| Kapacitet i kvadratmeter | 496 396 987 | 510 307 199 | 579 029 615 | 527 610 924 | 548 676 487 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 103 | 117 | 106 | 111 |
| Kapacitetsutnyttjande | 77 % | 84 % | 79 % | 71 % | 67 % |
| Källa: Makrodata. |

2006

2007

2008

2009

UP

Produktion i kvadratmeter

382 225 680

428 658 047

457 433 396

374 603 756

367 613 247

Index 2006 = 100

100

112

120

98

96

Kapacitet i kvadratmeter

496 396 987

510 307 199

579 029 615

527 610 924

548 676 487

Index 2006 = 100

100

103

117

106

111

Kapacitetsutnyttjande

77 %

84 %

79 %

71 %

67 %

Källa: Makrodata.

| (73) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 4 %. I allmänhet följde produktionen trenden för förbrukning, dvs. en ökning under åren 2006–2008 följt av en kraftig minskning under 2009 och sedan en lätt nedgång under undersökningsperioden. Till skillnad från förbrukningen återhämtade sig inte unionsindustrins tillverkning under undersökningsperioden utan fortsatte att falla. |
| --- | --- |

(73)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktionsvolym med 4 %. I allmänhet följde produktionen trenden för förbrukning, dvs. en ökning under åren 2006–2008 följt av en kraftig minskning under 2009 och sedan en lätt nedgång under undersökningsperioden. Till skillnad från förbrukningen återhämtade sig inte unionsindustrins tillverkning under undersökningsperioden utan fortsatte att falla.

| (74) | Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande minskade under skadeundersökningsperioden med 10 procentenheter, från 77 % under 2006 till 67 % under undersökningsperioden. Man bör dock notera att detta delvis kan förklaras med det faktum att själva kapaciteten minskade något till följd av unionstillverkarnas investeringar.

  Lager | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager i kvadratmeter | 14 084 616 | 37 105 459 | 46 426 609 | 45 326 596 | 40 164 077 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 263 | 330 | 322 | 285 |
| Källa: Makrodata. |

(74)

Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande minskade under skadeundersökningsperioden med 10 procentenheter, från 77 % under 2006 till 67 % under undersökningsperioden. Man bör dock notera att detta delvis kan förklaras med det faktum att själva kapaciteten minskade något till följd av unionstillverkarnas investeringar.

Lager

2006

2007

2008

2009

UP

Utgående lager i kvadratmeter

14 084 616

37 105 459

46 426 609

45 326 596

40 164 077

Index 2006 = 100

100

263

330

322

285

Källa: Makrodata.

| (75) | Unionsindustrins lager nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. Denna trend sammanfaller med de minskade försäljnings- och tillverkningsvolymerna. I förhållande till tillverkningsvolymen ökade lagervolymen från under 4 % under 2006 till över 11 % under undersökningsperioden.

  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i kvadratmeter | 308 323 107 | 332 203 996 | 338 119 822 | 272 575 708 | 274 270 229 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 108 | 110 | 88 | 89 |
| Unionsindustrins marknadsandel | 58 % | 52 % | 50 % | 47 % | 46 % |
| Index 2006 = 100 | 100 | 89 | 87 | 81 | 80 |
| Källa: Makrodata. |

(75)

Unionsindustrins lager nästan tredubblades under skadeundersökningsperioden. Denna trend sammanfaller med de minskade försäljnings- och tillverkningsvolymerna. I förhållande till tillverkningsvolymen ökade lagervolymen från under 4 % under 2006 till över 11 % under undersökningsperioden.

Försäljningsvolym och marknadsandel

2006

2007

2008

2009

UP

Försäljningsvolym i kvadratmeter

308 323 107

332 203 996

338 119 822

272 575 708

274 270 229

Index 2006 = 100

100

108

110

88

89

Unionsindustrins marknadsandel

58 %

52 %

50 %

47 %

46 %

Index 2006 = 100

100

89

87

81

80

Källa: Makrodata.

| (76) | Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till en förlorad marknadsandel på 12 procentenheter, från 58 % till 46 %, av den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(76)

Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till en förlorad marknadsandel på 12 procentenheter, från 58 % till 46 %, av den totala förbrukningen i unionen.

| (77) | Försäljningspriser | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspriser i euro | 0,39 | 0,42 | 0,41 | 0,39 | 0,38 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 106 | 105 | 99 | 97 |
| Källa: Mikrodata. |

(77)

Försäljningspriser

2006

2007

2008

2009

UP

Försäljningspriser i euro

0,39

0,42

0,41

0,39

0,38

Index 2006 = 100

100

106

105

99

97

Källa: Mikrodata.

| (78) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående parter i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin sänkte inte sina försäljningspriser betydligt för att kunna konkurrera med den dumpade importen. Detta bidrog emellertid till att en stor marknadsandel gick förlorad under skadeundersökningsperioden.

  Lönsamhet | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig vinstmarginal före skatt | 6 % | 18 % | 14 % | 10 % | 12 % |
| Index 2006 = 100 | 100 | 309 | 234 | 166 | 212 |
| Källa: Mikrodata. |

(78)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående parter i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin sänkte inte sina försäljningspriser betydligt för att kunna konkurrera med den dumpade importen. Detta bidrog emellertid till att en stor marknadsandel gick förlorad under skadeundersökningsperioden.

Lönsamhet

2006

2007

2008

2009

UP

Genomsnittlig vinstmarginal före skatt

6 %

18 %

14 %

10 %

12 %

Index 2006 = 100

100

309

234

166

212

Källa: Mikrodata.

Investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (euro) | 1 674 651 | 4 727 666 | 4 630 523 | 4 703 158 | 5 049 713 |
| Avkastning på nettotillgångar | 5 % | 24 % | 16 % | 5 % | 9 % |
| Kassaflöde (euro) | 11 176 326 | 16 454 101 | 15 469 513 | 11 883 024 | 14 031 017 |
| Källa: Mikrodata. |

2006

2007

2008

2009

UP

Investeringar (euro)

1 674 651

4 727 666

4 630 523

4 703 158

5 049 713

Avkastning på nettotillgångar

5 %

24 %

16 %

5 %

9 %

Kassaflöde (euro)

11 176 326

16 454 101

15 469 513

11 883 024

14 031 017

Källa: Mikrodata.

| (79) | Som förklarades i skäl 68 utövade den kinesiska importen ett avsevärt pristryck på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin klarade dock att upprätthålla goda ekonomiska förhållanden mellan 2006 och 2007, då lönsamheten ökade från 6 % till 18 %. Därefter började den minska och låg på 12 % under undersökningsperioden. Andra ekonomiska indikatorer så som avkastning på tillgångar och kassaflöde förblev också positiva. Med andra ord gav sig unionsindustrin inte in i någon aggressiv priskonkurrens med den kinesiska importen. I stället ägnade de sig åt en omstruktureringsprocess och investerade i ny tillverkningsteknik för att öka kvaliteten på sin produkt och minska tillverkningskostnaderna på sikt. Detta skedde dock på bekostnad av minskade försäljningsvolymer och tappad marknadsandel till de kinesiska konkurrenterna. Det bör noteras att i ovanstående vinstberäkning tas ingen hänsyn till de extraordinära omstruktureringskostnader som några av tillverkarna i urvalet rapporterade. Om dessa kostnader skulle tas med i beräkningen, skulle lönsamheten för unionsindustrin vara betydligt lägre. Detta skulle alltså påverka övriga ekonomiska indikatorer som anges ovan negativt. |
| --- | --- |

(79)

Som förklarades i skäl 68 utövade den kinesiska importen ett avsevärt pristryck på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin klarade dock att upprätthålla goda ekonomiska förhållanden mellan 2006 och 2007, då lönsamheten ökade från 6 % till 18 %. Därefter började den minska och låg på 12 % under undersökningsperioden. Andra ekonomiska indikatorer så som avkastning på tillgångar och kassaflöde förblev också positiva. Med andra ord gav sig unionsindustrin inte in i någon aggressiv priskonkurrens med den kinesiska importen. I stället ägnade de sig åt en omstruktureringsprocess och investerade i ny tillverkningsteknik för att öka kvaliteten på sin produkt och minska tillverkningskostnaderna på sikt. Detta skedde dock på bekostnad av minskade försäljningsvolymer och tappad marknadsandel till de kinesiska konkurrenterna. Det bör noteras att i ovanstående vinstberäkning tas ingen hänsyn till de extraordinära omstruktureringskostnader som några av tillverkarna i urvalet rapporterade. Om dessa kostnader skulle tas med i beräkningen, skulle lönsamheten för unionsindustrin vara betydligt lägre. Detta skulle alltså påverka övriga ekonomiska indikatorer som anges ovan negativt.

| (80) | Under skadeundersökningsperioden kunde unionsindustrin fortfarande upprätthålla höga investeringar med sikte på att minska tillverkningskostnaderna och utveckla en effektivare tillverkningsmetod. Investeringarna mer än tredubblades under undersökningsperioden i förhållande till 2006. |
| --- | --- |

(80)

Under skadeundersökningsperioden kunde unionsindustrin fortfarande upprätthålla höga investeringar med sikte på att minska tillverkningskostnaderna och utveckla en effektivare tillverkningsmetod. Investeringarna mer än tredubblades under undersökningsperioden i förhållande till 2006.

| (81) | Kapitalanskaffningsförmågan ansågs inte vara något problem för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Kapitalanskaffningsförmågan ansågs inte vara något problem för unionsindustrin under skadeundersökningsperioden.

| (82) | Sysselsättning, produktivitet och löner | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | 1 492 | 1 431 | 1 492 | 1 247 | 1 180 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 96 | 100 | 84 | 79 |
| Genomsnittlig lönekostnad per arbetstagare (euro) | 14 046 | 14 761 | 16 423 | 15 471 | 15 360 |
| Produktivitet per arbetstagare (kvadratmeter) | 237 853 | 283 882 | 281 761 | 277 954 | 289 066 |
| Källa: Mikrodata, förutom för sysselsättning (makrodata). |

(82)

Sysselsättning, produktivitet och löner

2006

2007

2008

2009

UP

Sysselsättning

1 492

1 431

1 492

1 247

1 180

Index 2006 = 100

100

96

100

84

79

Genomsnittlig lönekostnad per arbetstagare (euro)

14 046

14 761

16 423

15 471

15 360

Produktivitet per arbetstagare (kvadratmeter)

237 853

283 882

281 761

277 954

289 066

Källa: Mikrodata, förutom för sysselsättning (makrodata).

| (83) | Antalet arbetstagare i unionsindustrin som var sysselsatta med den likadana produkten minskade betydligt under skadeundersökningsperioden (med 21 %). Trots den höga lönenivån, minskade unionsindustrin med början från 2008 ytterligare den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per arbetstagare. Till följd av detta ökade produktiviteten, uttryckt som produktion per anställd, under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Antalet arbetstagare i unionsindustrin som var sysselsatta med den likadana produkten minskade betydligt under skadeundersökningsperioden (med 21 %). Trots den höga lönenivån, minskade unionsindustrin med början från 2008 ytterligare den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per arbetstagare. Till följd av detta ökade produktiviteten, uttryckt som produktion per anställd, under skadeundersökningsperioden.

c)   Dumpningens omfattning

| (84) | Med hänsyn till volymen av och priserna på importen från det berörda landet kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen på unionsmarknaden inte anses vara försumbara under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(84)

Med hänsyn till volymen av och priserna på importen från det berörda landet kan verkningarna av den faktiska dumpningsmarginalen på unionsmarknaden inte anses vara försumbara under undersökningsperioden.

5.   Slutsats om skada

| (85) | Som tydligt framgår av ovanstående skadeanalys, drabbades unionsindustrin under skadeundersökningsperioden av en betydande minskning när det gäller försäljnings- och tillverkningsvolymer, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel och antalet sysselsatta, som minskade med 21 % efter omstruktureringarna inom industrin. Unionsindustrin kunde därför inte dra nytta av marknadstillväxten, som helt togs över av den kinesiska importen. Ökningen på 48 % i importvolym under skadeundersökningsperioden var mycket högre än ökningen på 12 % för unionens förbrukning. |
| --- | --- |

(85)

Som tydligt framgår av ovanstående skadeanalys, drabbades unionsindustrin under skadeundersökningsperioden av en betydande minskning när det gäller försäljnings- och tillverkningsvolymer, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel och antalet sysselsatta, som minskade med 21 % efter omstruktureringarna inom industrin. Unionsindustrin kunde därför inte dra nytta av marknadstillväxten, som helt togs över av den kinesiska importen. Ökningen på 48 % i importvolym under skadeundersökningsperioden var mycket högre än ökningen på 12 % för unionens förbrukning.

| (86) | Det anses att ett fortsatt betydande prisunderskridande av unionsindustrins priser genom den kinesiska dumpade importen kommer att fortsätta att påverka försäljningsvolymen negativt och därmed också oundvikligen unionsindustrins finansiella situation. På medellång sikt förväntas lönsamheten och andra ekonomiska indikatorer för de europeiska företagen försämras. |
| --- | --- |

(86)

Det anses att ett fortsatt betydande prisunderskridande av unionsindustrins priser genom den kinesiska dumpade importen kommer att fortsätta att påverka försäljningsvolymen negativt och därmed också oundvikligen unionsindustrins finansiella situation. På medellång sikt förväntas lönsamheten och andra ekonomiska indikatorer för de europeiska företagen försämras.

| (87) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(87)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (88) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(88)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (89) | Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten från Kina med närmare 50 % och marknadsandelen ökade väsentligt på unionsmarknaden. Parallellt med detta skedde en direkt och jämförbar försämring av den ekonomiska situationen för unionsindustrin, som var den andra viktiga aktören på unionsmarknaden eftersom importen från andra källor är försumbar. |
| --- | --- |

(89)

Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av den berörda produkten från Kina med närmare 50 % och marknadsandelen ökade väsentligt på unionsmarknaden. Parallellt med detta skedde en direkt och jämförbar försämring av den ekonomiska situationen för unionsindustrin, som var den andra viktiga aktören på unionsmarknaden eftersom importen från andra källor är försumbar.

| (90) | Den fortsatta ökningen av volymen dumpad import följdes av ett betydande underskridande av unionsindustrins priser. Under skadeundersökningsperioden låg det genomsnittliga importpriset från Kina, på grundval av Eurostats importstatistik, cirka 50 % lägre än unionsindustrins genomsnittspris. Även efter en justering för kvalitetsskillnader låg de underskridandemarginaler som beräknats för de kinesiska exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på cirka 35 % under undersökningsperioden. Det är därmed rimligt att dra slutsatsen att den dumpade importen ledde till en viss prissänkning under 2009 och under undersökningsperioden, men framför allt till den betydande förlust av marknadsandelar som unionsindustrin drabbades av under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Den fortsatta ökningen av volymen dumpad import följdes av ett betydande underskridande av unionsindustrins priser. Under skadeundersökningsperioden låg det genomsnittliga importpriset från Kina, på grundval av Eurostats importstatistik, cirka 50 % lägre än unionsindustrins genomsnittspris. Även efter en justering för kvalitetsskillnader låg de underskridandemarginaler som beräknats för de kinesiska exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på cirka 35 % under undersökningsperioden. Det är därmed rimligt att dra slutsatsen att den dumpade importen ledde till en viss prissänkning under 2009 och under undersökningsperioden, men framför allt till den betydande förlust av marknadsandelar som unionsindustrin drabbades av under skadeundersökningsperioden.

| (91) | Mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den plötsliga kraftiga ökningen av dumpad import till priser som underskred unionsindustrins priser och å andra sidan unionsindustrins minskade försäljnings- och produktionsvolymer och förlust av marknadsandelar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen orsakade väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(91)

Mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den plötsliga kraftiga ökningen av dumpad import till priser som underskred unionsindustrins priser och å andra sidan unionsindustrins minskade försäljnings- och produktionsvolymer och förlust av marknadsandelar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen orsakade väsentlig skada för unionsindustrin.

3.   Verkningar av andra faktorer

a)   Unionsindustrins exportresultat

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export i kvadratmeter | 48 288 843 | 39 478 526 | 43 447 744 | 35 884 733 | 36 003 755 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 82 | 90 | 74 | 75 |
| Källa: Makrodata. |

2006

2007

2008

2009

UP

Export i kvadratmeter

48 288 843

39 478 526

43 447 744

35 884 733

36 003 755

Index 2006 = 100

100

82

90

74

75

Källa: Makrodata.

| (92) | Unionsindustrins exportvolym minskade med 25 % under skadeundersökningsperioden, men exporten utgjorde i genomsnitt endast cirka 8 % av den totala försäljningen. Därför blev den minskade exportens påverkan på unionsindustrins totala resultat ganska begränsad. |
| --- | --- |

(92)

Unionsindustrins exportvolym minskade med 25 % under skadeundersökningsperioden, men exporten utgjorde i genomsnitt endast cirka 8 % av den totala försäljningen. Därför blev den minskade exportens påverkan på unionsindustrins totala resultat ganska begränsad.

b)   Import från tredjeländer

| (93) | Importen från tredjeländer var försumbar under skadeundersökningsperioden och kan inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(93)

Importen från tredjeländer var försumbar under skadeundersökningsperioden och kan inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

c)   Påverkan från krisen i byggbranschen

| (94) | Påverkan från den ekonomiska krisen inom byggbranschen kan tydligt märkas i uppgifter om förbrukning från 2009. Krisen bör dock ha påverkat både unionsindustrin och de kinesiska exportörerna på samma sätt. Skadeundersökningen visade dock att den kinesiska importen fortsatte att vinna marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin, även under krisen. |
| --- | --- |

(94)

Påverkan från den ekonomiska krisen inom byggbranschen kan tydligt märkas i uppgifter om förbrukning från 2009. Krisen bör dock ha påverkat både unionsindustrin och de kinesiska exportörerna på samma sätt. Skadeundersökningen visade dock att den kinesiska importen fortsatte att vinna marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin, även under krisen.

| (95) | Vidare varade krisens negativa effekter på unionsmarknaden under relativt kort tid eftersom det fanns tecken på återhämtning redan under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Vidare varade krisens negativa effekter på unionsmarknaden under relativt kort tid eftersom det fanns tecken på återhämtning redan under undersökningsperioden.

| (96) | Därför bröt krisen inte orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada unionstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(96)

Därför bröt krisen inte orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada unionstillverkarna lidit.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (97) | På grundval av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit orsakades av den berörda dumpade importen. |
| --- | --- |

(97)

På grundval av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit orsakades av den berörda dumpade importen.

| (98) | Förutom den dumpade importen undersöktes vissa andra faktorer, men ingen av dessa kunde förklara de betydande förluster i fråga om marknadsandelar och produktions- och försäljningsvolymer som inträffade under skadeundersökningsperioden och framför allt under undersökningsperioden. Dessa förluster för unionsindustrin sammanföll med ökningen i volym av dumpad import av den berörda produkten från Kina. |
| --- | --- |

(98)

Förutom den dumpade importen undersöktes vissa andra faktorer, men ingen av dessa kunde förklara de betydande förluster i fråga om marknadsandelar och produktions- och försäljningsvolymer som inträffade under skadeundersökningsperioden och framför allt under undersökningsperioden. Dessa förluster för unionsindustrin sammanföll med ökningen i volym av dumpad import av den berörda produkten från Kina.

| (99) | I analysen har det gjorts en tydlig åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på unionsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen. Den preliminära slutsatsen av analysen är att importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(99)

I analysen har det gjorts en tydlig åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på unionsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen. Den preliminära slutsatsen av analysen är att importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Allmänna synpunkter

| (100) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots den preliminära slutsatsen om förekomst av skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. I enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde därför kommissionen, på grundval av all inlämnad bevisning, vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs. |
| --- | --- |

(100)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots den preliminära slutsatsen om förekomst av skadlig dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. I enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde därför kommissionen, på grundval av all inlämnad bevisning, vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.

2.   Unionsindustrins intresse

| (101) | Skadeanalysen visade tydligt att den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada. Den ökade volymen av dumpad import de senaste åren ledde till att unionsindustrins försäljning sjönk på unionsmarknaden och till att unionsindustrin tappade betydande marknadsandelar. |
| --- | --- |

(101)

Skadeanalysen visade tydligt att den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada. Den ökade volymen av dumpad import de senaste åren ledde till att unionsindustrins försäljning sjönk på unionsmarknaden och till att unionsindustrin tappade betydande marknadsandelar.

| (102) | Undersökningen har visat att alla ökningar när det gäller marknadsandelarna för den dumpade importen från det berörda landet har skett på unionsindustrins direkta bekostnad. Det ska framhållas att den berörda produkten är viktig för omsättningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet och att den står för upp till 40 % av deras omsättning på försäljningen. Om inte åtgärder införs är det mycket sannolikt att unionsindustrins situation förvärras ytterligare med tanke på det långvariga pristryck som den dumpade importen från Kina har utövat på unionsmarknaden. Dessutom skulle de satsningar som unionsindustrin har gjort för att omstrukturera och höja kvaliteten på sina produkter undergrävas helt. Om åtgärder införs kommer detta att leda till att importpriserna återställs till icke-skadevållande nivåer, vilket innebär att unionsindustrin kommer att kunna konkurrera på rättvisa handelsvillkor. |
| --- | --- |

(102)

Undersökningen har visat att alla ökningar när det gäller marknadsandelarna för den dumpade importen från det berörda landet har skett på unionsindustrins direkta bekostnad. Det ska framhållas att den berörda produkten är viktig för omsättningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet och att den står för upp till 40 % av deras omsättning på försäljningen. Om inte åtgärder införs är det mycket sannolikt att unionsindustrins situation förvärras ytterligare med tanke på det långvariga pristryck som den dumpade importen från Kina har utövat på unionsmarknaden. Dessutom skulle de satsningar som unionsindustrin har gjort för att omstrukturera och höja kvaliteten på sina produkter undergrävas helt. Om åtgärder införs kommer detta att leda till att importpriserna återställs till icke-skadevållande nivåer, vilket innebär att unionsindustrin kommer att kunna konkurrera på rättvisa handelsvillkor.

| (103) | Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder utan tvekan ligger i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(103)

Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder utan tvekan ligger i unionsindustrins intresse.

3.   Importörernas intresse

| (104) | Åtgärdernas sannolika inverkan på importörer har beaktats i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. Härvid bör noteras att fyra icke-närstående importörer har varit samarbetsvilliga under undersökningen med totala importer av den berörda produkten på 15 % av importen från Kina under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(104)

Åtgärdernas sannolika inverkan på importörer har beaktats i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. Härvid bör noteras att fyra icke-närstående importörer har varit samarbetsvilliga under undersökningen med totala importer av den berörda produkten på 15 % av importen från Kina under undersökningsperioden.

| (105) | Utifrån uppgifter som kontrollerats på plats för den största av de samarbetsvilliga importörerna skulle åtgärdernas påverkan på detta företag inte bli betydande, eftersom den berörda produkten endast står för en liten del av dess omsättning. |
| --- | --- |

(105)

Utifrån uppgifter som kontrollerats på plats för den största av de samarbetsvilliga importörerna skulle åtgärdernas påverkan på detta företag inte bli betydande, eftersom den berörda produkten endast står för en liten del av dess omsättning.

| (106) | Företaget framhöll dock att unionsindustrins totala produktionskapacitet är lägre än den aktuella efterfrågan, som enligt vad som uppges förväntas öka. Företaget framhöll också att det fanns begränsade leveranskällor i tredjeländer. Därför förväntas avbrott i leveranserna om tullnivån blir för hög. I detta hänseende ska noteras att mot bakgrund av det betydande underskridandet förväntas den föreslagna åtgärdsnivån, som tar hänsyn till kvalitetsskillnader mellan den berörda produkten som importeras från Kina och den likadana produkten som tillverkas av unionsindustrin, inte eliminera importen av den berörda produkten från Kina till unionen. |
| --- | --- |

(106)

Företaget framhöll dock att unionsindustrins totala produktionskapacitet är lägre än den aktuella efterfrågan, som enligt vad som uppges förväntas öka. Företaget framhöll också att det fanns begränsade leveranskällor i tredjeländer. Därför förväntas avbrott i leveranserna om tullnivån blir för hög. I detta hänseende ska noteras att mot bakgrund av det betydande underskridandet förväntas den föreslagna åtgärdsnivån, som tar hänsyn till kvalitetsskillnader mellan den berörda produkten som importeras från Kina och den likadana produkten som tillverkas av unionsindustrin, inte eliminera importen av den berörda produkten från Kina till unionen.

4.   Användarnas och konsumenternas intresse

| (107) | Frågeformulär sändes till tretton kända användare. Ingen av dem svarade eller ville samarbeta i förfarandet. Konsumentorganisationerna lämnade heller inga synpunkter efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(107)

Frågeformulär sändes till tretton kända användare. Ingen av dem svarade eller ville samarbeta i förfarandet. Konsumentorganisationerna lämnade heller inga synpunkter efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande.

| (108) | Eftersom det saknas information om den berörda produktens andel av tillverkningskostnaden för senare produkter i förädlingskedjan och om försäljningsandelen för senare produkter i förhållande till användarnas totala omsättning, går det i detta skede av undersökningen inte att bedöma åtgärdernas påverkan på dessa företag. Bristen på samarbetsvilja kan dock ses som en indikator på ganska begränsad påverkan på användarna. |
| --- | --- |

(108)

Eftersom det saknas information om den berörda produktens andel av tillverkningskostnaden för senare produkter i förädlingskedjan och om försäljningsandelen för senare produkter i förhållande till användarnas totala omsättning, går det i detta skede av undersökningen inte att bedöma åtgärdernas påverkan på dessa företag. Bristen på samarbetsvilja kan dock ses som en indikator på ganska begränsad påverkan på användarna.

5.   Slutsats om unionens intresse

| (109) | Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder beträffande import av den berörda produkten från Kina. |
| --- | --- |

(109)

Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder beträffande import av den berörda produkten från Kina.

G.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (110) | Mot bakgrund av ovanstående slutsatser beträffande dumpning, den skada som vållats, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten från Kina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(110)

Mot bakgrund av ovanstående slutsatser beträffande dumpning, den skada som vållats, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas beträffande import av den berörda produkten från Kina för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (111) | De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar unionsindustrin. |
| --- | --- |

(111)

De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar unionsindustrin.

| (112) | Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 12 % av omsättningen användes för beräkningen. Detta var den genomsnittliga vinstnivå som unionsindustrin uppnådde under 2006–2007. Med tanke på att lönsamheten för den berörda produkten påverkades av den dumpade importen står det klart att detta är en försiktigt beräknad vinstnivå, som inte är för hög. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Eftersom vinstmålet är lika med den faktiska förtjänsten i unionsindustrin under undersökningsperioden, togs viktade genomsnittliga priser fritt fabrik som referens. |
| --- | --- |

(112)

Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 12 % av omsättningen användes för beräkningen. Detta var den genomsnittliga vinstnivå som unionsindustrin uppnådde under 2006–2007. Med tanke på att lönsamheten för den berörda produkten påverkades av den dumpade importen står det klart att detta är en försiktigt beräknad vinstnivå, som inte är för hög. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Eftersom vinstmålet är lika med den faktiska förtjänsten i unionsindustrin under undersökningsperioden, togs viktade genomsnittliga priser fritt fabrik som referens.

| (113) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter för varje samarbetsvillig kinesisk exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset för det företaget, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för unionsindustrins produkter vid försäljning på unionsmarknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som en procentandel av det genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(113)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter för varje samarbetsvillig kinesisk exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset för det företaget, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för unionsindustrins produkter vid försäljning på unionsmarknaden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som en procentandel av det genomsnittliga importvärdet cif.

| (114) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära skademarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Företag | Preliminär skademarginal |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd | 69,1 % |
| Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 66,8 % |

(114)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära skademarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Preliminär skademarginal

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

69,1 %

Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

66,8 %

| (115) | I linje med den metod som användes för beräkning av dumpningsmarginal, beräknades skademarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som inte ingick i urvalet som ett vägt genomsnitt av de två exporterande tillverkare i urvalet som beviljats individuell behandling. |
| --- | --- |

(115)

I linje med den metod som användes för beräkning av dumpningsmarginal, beräknades skademarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som inte ingick i urvalet som ett vägt genomsnitt av de två exporterande tillverkare i urvalet som beviljats individuell behandling.

| (116) | Enligt metoden för beräkning av dumpningsmarginal fastställdes den landsomfattande skademarginalen för övriga icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina och för de exporterande tillverkarna i urvalet som omfattades av artikel 18 utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de två exporterande företag som beviljats individuell behandling. |
| --- | --- |

(116)

Enligt metoden för beräkning av dumpningsmarginal fastställdes den landsomfattande skademarginalen för övriga icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina och för de exporterande tillverkarna i urvalet som omfattades av artikel 18 utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de två exporterande företag som beviljats individuell behandling.

| (117) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära utvalda vägda genomsnittliga skademarginal och landsomfattande skademarginal, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet | 68,2 % |
| --- | --- | --- |
| Övrig tull för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 69,1 % |

(117)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära utvalda vägda genomsnittliga skademarginal och landsomfattande skademarginal, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

68,2 %

Övrig tull för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

69,1 %

2.   Provisoriska åtgärder

| (118) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(118)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (119) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland personer som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(119)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland personer som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

| (120) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(120)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (121) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(121)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

| (122) | Dumpnings- och skademarginaler och preliminära antidumpningstullar fastställs enligt följande:








  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär tull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |
| Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 % | 66,8 % | 48,4 % |
| Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet | 57,7 % | 68,2 % | 57,7 % |
| Övrig tull för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd | 62,9 % | 69,1 % | 62,9 % |

(122)

Dumpnings- och skademarginaler och preliminära antidumpningstullar fastställs enligt följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär tull

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

62,9 %

69,1 %

62,9 %

Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4 %

66,8 %

48,4 %

Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

57,7 %

68,2 %

57,7 %

Övrig tull för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd

62,9 %

69,1 %

62,9 %

H.   MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (123) | Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande. |
| --- | --- |

(123)

Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutgiltigt avgörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av glasfibervävnader med öppna maskor, med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 och ex 7019 90 99 (Taricnummer 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 och 7019909950) och med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd | 62,9 | B006 |
| Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd | 48,4 | B007 |
| Företag som förtecknas i bilaga I | 57,7 | B008 |
| Övriga företag | 62,9 | B999 |

Företag

Tull (%)

Taric-tilläggsnummer

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

62,9

B006

Grand Composite Co. Ltd och dess närstående företag Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd

48,4

B007

Företag som förtecknas i bilaga I

57,7

B008

Övriga företag

62,9

B999

3.   Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning träder i kraft.

7.   I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 131, 20.5.2010, s. 6.

2

(3)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

3

---

BILAGA I

Samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (Taric-tilläggsnummer B008)

| — | Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

| — | Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

| — | Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

| — | Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

| — | Jiangsu Tianyu Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Tianyu Fibre Co., Ltd

| — | Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

| — | Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

| — | Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd.

| — | Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

| — | Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

| — | Ningbo Kingsun Imp & Exp Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Kingsun Imp & Exp Co., Ltd

| — | Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

| — | Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

| — | Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

---

BILAGA II

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska omfatta en försäkran som är undertecknad av en anställd vid företaget och som innehåller följande:

| 1. | Den anställdes namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Den anställdes namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan.

| 2. | Följande deklaration:
  ”Jag intygar härmed att den kvantitet glasfibervävnader med öppna maskor som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.
  Datum och namnteckning” |
| --- | --- |

2.

Följande deklaration:

”Jag intygar härmed att den kvantitet glasfibervävnader med öppna maskor som tas upp i denna faktura, [kvantitet], och som sålts för att exporteras till Europeiska unionen har tillverkats i [berört land] av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.

Datum och namnteckning”

---

| 17.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 43/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 43/26

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 139/2011

av den 16 februari 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 februari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 120,5 |
| JO | 87,5 |
| MA | 64,8 |
| TN | 102,0 |
| TR | 99,5 |
| ZZ | 94,9 |
| 0707 00 05 | JO | 204,2 |
| MK | 171,4 |
| TR | 181,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 90 70 | MA | 46,6 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 79,8 |
| 0805 10 20 | EG | 58,7 |
| IL | 65,6 |
| MA | 56,3 |
| TN | 55,4 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 61,4 |
| 0805 20 10 | IL | 147,7 |
| MA | 87,3 |
| TR | 79,6 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 66,4 |
| IL | 118,8 |
| JM | 80,9 |
| MA | 115,0 |
| TR | 59,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | EG | 62,1 |
| MA | 49,3 |
| TR | 50,8 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | CA | 91,1 |
| CL | 54,0 |
| CM | 52,0 |
| CN | 72,6 |
| MK | 51,2 |
| US | 128,0 |
| ZZ | 74,8 |
| 0808 20 50 | AR | 130,7 |
| CL | 60,7 |
| CN | 71,5 |
| US | 113,1 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 96,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

120,5

JO

87,5

MA

64,8

TN

102,0

TR

99,5

ZZ

94,9

0707 00 05

JO

204,2

MK

171,4

TR

181,4

ZZ

185,7

0709 90 70

MA

46,6

TR

112,9

ZZ

79,8

0805 10 20

EG

58,7

IL

65,6

MA

56,3

TN

55,4

TR

71,0

ZZ

61,4

0805 20 10

IL

147,7

MA

87,3

TR

79,6

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

66,4

IL

118,8

JM

80,9

MA

115,0

TR

59,8

ZZ

88,2

0805 50 10

EG

62,1

MA

49,3

TR

50,8

ZZ

54,1

0808 10 80

CA

91,1

CL

54,0

CM

52,0

CN

72,6

MK

51,2

US

128,0

ZZ

74,8

0808 20 50

AR

130,7

CL

60,7

CN

71,5

US

113,1

ZA

104,9

ZZ

96,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 17.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 43/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 43/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 140/2011

av den 16 februari 2011

om avslutande av det tillfälliga stoppet för ansökningar om importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 891/2009 av den 25 september 2009 om öppnande och förvaltning av vissa gemenskapstullkvoter inom sockersektorn (2), särskilt artikel 5.2, och

av följande skäl:

| (1) | Ett tillfälligt stopp för ansökningar om importlicenser avseende löpnummer 09.4320 från och med den 28 september 2010 infördes genom kommissionens förordning (EU) nr 854/2010 av den 27 september 2010 om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter för vilka ansökningar lämnats in under perioden 8–14 september 2010, och om tillfälligt stopp för ansökningar om sådana licenser (3), i enlighet med förordning (EG) nr 891/2009. |
| --- | --- |

(1)

Ett tillfälligt stopp för ansökningar om importlicenser avseende löpnummer 09.4320 från och med den 28 september 2010 infördes genom kommissionens förordning (EU) nr 854/2010 av den 27 september 2010 om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser för sockerprodukter inom vissa tullkvoter för vilka ansökningar lämnats in under perioden 8–14 september 2010, och om tillfälligt stopp för ansökningar om sådana licenser (3), i enlighet med förordning (EG) nr 891/2009.

| (2) | Det har inkommit information om outnyttjade och/eller endast delvis utnyttjade licenser och det finns därför återigen kvantiteter som är tillgängliga avseende det aktuella löpnumret. Det tillfälliga stoppet för ansökningar bör därför upphöra. |
| --- | --- |

(2)

Det har inkommit information om outnyttjade och/eller endast delvis utnyttjade licenser och det finns därför återigen kvantiteter som är tillgängliga avseende det aktuella löpnumret. Det tillfälliga stoppet för ansökningar bör därför upphöra.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det tillfälliga stopp för ansökningar om importlicenser avseende löpnummer 09.4320 från och med den 28 september 2010 som infördes genom förordning (EU) nr 854/2010 ska upphöra att gälla.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 16 februari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 254, 26.9.2009, s. 82.

2

(3)  EUT L 253, 28.9.2010, s. 52.

3

---

| 17.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 43/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 43/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 141/2011

av den 16 februari 2011

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 134/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 134/2011 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 februari 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 februari 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 41, 15.2.2011, s. 6.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 17 februari 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,94 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,69 | 1,36 |
| 1701 99 10 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,69 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,54 | 0,20 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

57,94

0,00

1701 11 90 (1)

57,94

0,00

1701 12 10 (1)

57,94

0,00

1701 12 90 (1)

57,94

0,00

1701 91 00 (2)

53,69

1,36

1701 99 10 (2)

53,69

0,00

1701 99 90 (2)

53,69

0,00

1702 90 95 (3)

0,54

0,20

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 17.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 43/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 43/31

---

RÅDETS BESLUT 2011/106/GUSP

av den 15 februari 2011

om anpassning och förlängning av tillämpningsperioden för åtgärderna i beslut 2002/148/EG om avslutande av samrådet med Zimbabwe enligt artikel 96 i AVS–EG-partnerskapsavtalet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217,

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (1) och ändrades i Ouagadougou i Burkina Faso den 23 juni 2010 (2), nedan kallat AVS–EU-partnerskapsavtalet, särskilt artikel 96,

med beaktande av det interna avtalet mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om åtgärder och förfaranden för genomförande av AVS-EG-partnerskapsavtalet (3), särskilt artikel 3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2002/148/EG (4) avslutades samrådet med Republiken Zimbabwe enligt artikel 96.2 c i AVS–EU-partnerskapsavtalet varefter lämpliga åtgärder vidtogs, i enlighet med bilagan till det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2002/148/EG (4) avslutades samrådet med Republiken Zimbabwe enligt artikel 96.2 c i AVS–EU-partnerskapsavtalet varefter lämpliga åtgärder vidtogs, i enlighet med bilagan till det beslutet.

| (2) | Till följd av rådets beslut 2010/97/Gusp (5) anpassades de åtgärder som avses i bilagan till beslut 2002/148/EG och deras tillämpningsperiod förlängdes med tolv månader fram till den 20 februari 2011. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av rådets beslut 2010/97/Gusp (5) anpassades de åtgärder som avses i bilagan till beslut 2002/148/EG och deras tillämpningsperiod förlängdes med tolv månader fram till den 20 februari 2011.

| (3) | Bildandet av en nationell enhetsregering i Zimbabwe sågs som ett tillfälle att återupprätta konstruktiva förbindelser mellan Europeiska unionen och Zimbabwe och att stödja genomförandet av landets reformprogram. |
| --- | --- |

(3)

Bildandet av en nationell enhetsregering i Zimbabwe sågs som ett tillfälle att återupprätta konstruktiva förbindelser mellan Europeiska unionen och Zimbabwe och att stödja genomförandet av landets reformprogram.

| (4) | Detta undergrävs dock av den avsaknad av framsteg som den nationella enhetsregeringen uppvisar när det gäller genomförandet av vissa grundsatser i AVS–EU-partnerskapsavtalet, vilket den nationella enhetsregeringen i den övergripande politiska överenskommelsen har åtagit sig att sätta i verket. |
| --- | --- |

(4)

Detta undergrävs dock av den avsaknad av framsteg som den nationella enhetsregeringen uppvisar när det gäller genomförandet av vissa grundsatser i AVS–EU-partnerskapsavtalet, vilket den nationella enhetsregeringen i den övergripande politiska överenskommelsen har åtagit sig att sätta i verket.

| (5) | Tillämpningsperioden för de åtgärder som avses i beslut 2002/148/EG bör därför förlängas. Åtgärderna bör ses över kontinuerligt i ljuset av konkreta framsteg på fältet. |
| --- | --- |

(5)

Tillämpningsperioden för de åtgärder som avses i beslut 2002/148/EG bör därför förlängas. Åtgärderna bör ses över kontinuerligt i ljuset av konkreta framsteg på fältet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De åtgärder som avses i den bifogade skrivelsen förlängs härmed som lämpliga åtgärder i den mening som avses i artikel 96.2 c i AVS–EU-partnerskapsavtalet.

Dessa åtgärder ska gälla till och med den 20 februari 2012. De ska vara föremål för kontinuerlig översyn.

Artikel 2

Den skrivelse som bifogas detta beslut ska ställas till Zimbabwes president Robert Mugabe och sändas i kopia till premiärminister Morgan Tsvangirai och vice premiärminister Arthur Mutambara.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2011.

På rådets vägnar

MATOLCSY Gy.

Ordförande

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 376.

3

(4)  EGT L 50, 21.2.2002, s. 64.

4

(5)  EUT L 44, 16.2.2010, s. 20.

5

---

BILAGA

SKRIVELSE TILL ZIMBABWES PRESIDENT

Europeiska unionen fäster ytterst stor vikt vid bestämmelserna i artikel 9 i AVS-EU-partnerskapsavtalet. Respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska institutioner och rättsstatsprincipen är grundsatser i partnerskapsavtalet och utgör grunden för våra förbindelser.

Genom en skrivelse av den 19 februari 2002 underrättade Europeiska unionen Er om sitt beslut att avsluta samrådet enligt artikel 96 i AVS–EU-partnerskapsavtalet och att vidta lämpliga åtgärder i den mening som avses i artikel 96.2 c i det avtalet.

Genom en skrivelse av den 15 februari 2010 informerade Europeiska unionen Er om sitt beslut att inte upphäva de lämpliga åtgärderna och att förlänga tillämpningen av dem fram till den 20 februari 2011.

Europeiska unionen har välkomnat de framsteg som uppnåtts på grundval av den övergripande politiska överenskommelsen efter inrättandet av den nationella enhetsregeringen år 2009. Europeiska unionen bekräftar ånyo att den fäster stor vikt vid den politiska dialog som föreskrivs i artikel 8 i AVS–EU-partnerskapsavtalet och som officiellt inleddes på begäran av Zimbabwes regering vid det trojkamöte på ministernivå som hölls mellan EU och Zimbabwe i Bryssel den 18–19 juni 2009. Vid det senaste ministermötet den 2 juli 2010 överlämnade en zimbabwisk delegation med företrädare för alla partier och under ledning av minister Mangoma en aktualiserad version av den övergripande politiska överenskommelsens åtagandeplan. Europeiska unionen noterade de framsteg som dittills hade gjorts i genomförandet av den övergripande politiska överenskommelsen och informerade Zimbabwes regering genom en skrivelse av den 29 september 2010 om den vägledande fördelningen inom ramen för tionde EUF (130 miljoner EUR, som kommer att bli tillgängliga när artikel 96 upphävs och ett landstrategidokument undertecknas). Europeiska unionen är fortsatt fast besluten att ytterligare intensifiera den politiska dialogen enligt artikel 8.

Europeiska unionen stöder den nationella enhetsregeringens pågående ansträngningar att genomföra den övergripande politiska överenskommelsen och välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller att stabilisera ekonomin och återställa grundläggande sociala tjänster. Europeiska unionen beklagar dock frånvaron av framsteg när det gäller centrala politiska överenskommelser i den övergripande politiska överenskommelsen.

Europeiska unionen uppmuntrar alla de parter som ingår i den nationella enhetsregeringen att fortsatt vara fast beslutna att genomföra de demokratiska reformer som anges i den övergripande politiska överenskommelsen. Europeiska unionen anser att framsteg på detta område, såsom en överenskommelse mellan alla partier i den nationella enhetsregeringen om konkreta steg mot skapande av en miljö för fredliga och trovärdiga val, vara av stor vikt.

I detta sammanhang välkomnar Europeiska unionen intensifierad regional diplomati och ansträngningarna i Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) och dess medlemsstater att skapa en miljö som befrämjar val.

Mot bakgrund av ovanstående har Europeiska unionen beslutat att fram till den 20 februari 2012 förlänga tillämpningsperioden för de lämpliga åtgärder som anges i rådets beslut 2002/148/EG och som anpassades i rådets beslut 2010/97/Gusp. Europeiska unionen vill för Zimbabwe betona sin fortsatta beredvillighet att engagera sig och att när som helst se över restriktionerna på utvecklingssamarbetet. Vi önskar att konkreta framsteg på fältet kunde göras, så att ett fullt samarbete kunde återupptas. I detta sammanhang kommer Europeiska unionen att nära följa de steg som Zimbabwes regering gör för att säkerställa trovärdiga val.

Med utmärkt högaktning

För Europeiska unionen

---

| 17.2.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 43/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 43/33

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 10 februari 2011

om ändring av beslut 2007/756/EG om antagande av en gemensam specifikation för det nationella fordonsregistret

[delgivet med nr K(2011) 665]

(Text av betydelse för EES)

(2011/107/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen (1), särskilt artikel 33, och

av följande skäl:

| (1) | I avsnitt 2.2 i bilagan till kommissionens beslut 2007/756/EG av den 9 november 2007 om antagande av en gemensam specifikation för det nationella fordonsregistret som föreskrivs i artikel 14.4 och 14.5 i direktiv 96/48/EG och direktiv 2001/16/EG (2) beskrivs genomförandet av en europeisk övergripande struktur för nationella fordonsregister och att beslutet vid behov ska uppdateras efter det att Europeiska järnvägsbyrån gjort en utvärdering av ett pilotprojekt. I beslutet anges också att det ska antas beslut om att ansluta de nationella fordonsregistren till det centrala virtuella fordonsregistret (VVR – Virtual Vehicle Register). Europeiska järnvägsbyrån har genomfört och utvärderat pilotprojektet. Den 26 mars 2010 överlämnade byrån rekommendation ERA/REC/01–2010/INT till kommissionen och föreslog en uppdatering av bilagan till beslut 2007/756/EG. Beslut 2007/756/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(1)

I avsnitt 2.2 i bilagan till kommissionens beslut 2007/756/EG av den 9 november 2007 om antagande av en gemensam specifikation för det nationella fordonsregistret som föreskrivs i artikel 14.4 och 14.5 i direktiv 96/48/EG och direktiv 2001/16/EG (2) beskrivs genomförandet av en europeisk övergripande struktur för nationella fordonsregister och att beslutet vid behov ska uppdateras efter det att Europeiska järnvägsbyrån gjort en utvärdering av ett pilotprojekt. I beslutet anges också att det ska antas beslut om att ansluta de nationella fordonsregistren till det centrala virtuella fordonsregistret (VVR – Virtual Vehicle Register). Europeiska järnvägsbyrån har genomfört och utvärderat pilotprojektet. Den 26 mars 2010 överlämnade byrån rekommendation ERA/REC/01–2010/INT till kommissionen och föreslog en uppdatering av bilagan till beslut 2007/756/EG. Beslut 2007/756/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (2) | I artikel 33.2 i direktiv 2008/57/EG föreskrivs att det nationella fordonsregistret, utöver vissa andra obligatoriska uppgifter, ska innehålla uppgift om fordonets ägare och den enhet som ansvarar för underhållet. En övergångsperiod behövs därför för att anpassa icke-standardiserade nationella fordonsregister så att de innehåller fält 9.2 ”registrerat organisationsnummer” och för att uppdatera informationen om ägaren och den enhet som ansvarar för underhållet, i fråga om redan registrerade fordon. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 33.2 i direktiv 2008/57/EG föreskrivs att det nationella fordonsregistret, utöver vissa andra obligatoriska uppgifter, ska innehålla uppgift om fordonets ägare och den enhet som ansvarar för underhållet. En övergångsperiod behövs därför för att anpassa icke-standardiserade nationella fordonsregister så att de innehåller fält 9.2 ”registrerat organisationsnummer” och för att uppdatera informationen om ägaren och den enhet som ansvarar för underhållet, i fråga om redan registrerade fordon.

| (3) | Den övergångsperiod för befintliga fordon som beskrivs i avsnitt 4.3 i bilagan till beslut 2007/756/EG har gått ut eller håller på att gå ut. Den förra registreringsenhet som ansvarade för fordonsregistrering bör ha gjort all begärd information tillgänglig enligt en överenskommelse mellan sig och den utsedda registreringsenheten enligt artikel 4 i beslut 2007/756/EG. Denna information bör ha överförts senast den 9 november 2008. Varje medlemsstats registreringsenhet bör ha fört in fordon som används i internationell trafik i det nationella fordonsregistret senast den 9 november 2009. Varje medlemsstats registreringsenhet bör också ha fört in fordon som används i nationell trafik i det nationella fordonsregistret senast den 9 november 2010. |
| --- | --- |

(3)

Den övergångsperiod för befintliga fordon som beskrivs i avsnitt 4.3 i bilagan till beslut 2007/756/EG har gått ut eller håller på att gå ut. Den förra registreringsenhet som ansvarade för fordonsregistrering bör ha gjort all begärd information tillgänglig enligt en överenskommelse mellan sig och den utsedda registreringsenheten enligt artikel 4 i beslut 2007/756/EG. Denna information bör ha överförts senast den 9 november 2008. Varje medlemsstats registreringsenhet bör ha fört in fordon som används i internationell trafik i det nationella fordonsregistret senast den 9 november 2009. Varje medlemsstats registreringsenhet bör också ha fört in fordon som används i nationell trafik i det nationella fordonsregistret senast den 9 november 2010.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som har inrättats i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2008/57/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2007/756/EG ska ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

1.   Europeiska järnvägsbyrån ska anpassa de installationsfiler och dokument som ska användas för att inrätta det standardiserade nationella fordonsregistret, översättningsprogrammet och det virtuella fordonsregistret genom att senast den 30 juni 2011 lägga till information om godkännanden att ta i bruk som har beviljats i en annan medlemsstat (punkterna 2, 6, 12 och 13).

2.   Europeiska järnvägsbyrån ska senast den 30 juni 2011 offentliggöra en vägledning om hur EU:s övergripande struktur för nationella fordonsregister ska tillämpas.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2011 och i enlighet med de installationsfiler som avses i artikel 2 anpassa sina nationella fordonsregister så att de innehåller information om godkännanden att ta i bruk som har beviljats i en annan medlemsstat (punkterna 2, 6, 12 och 13 enligt bilagan) och, om de använder nationella fordonsregister som inte är standardiserade, så att de innehåller fält 9.2 ”registrerat organisationsnummer” enligt bilagan.

2.   För de fordon som registrerats innan detta beslut träder i kraft ska medlemsstaterna se till att det registrerade organisationsnumret för den enhet som ansvarar för underhållet registreras i det nationella fordonsregistret senast den 31 december 2011.

Artikel 4

Medlemsstaterna ska se till att deras nationella fordonsregister är anslutet till det virtuella fordonsregistret senast den 31 december 2011.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2011.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 191, 18.7.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 305, 23.11.2007, s. 30.

2

---

BILAGA

BILAGA

1.   UPPGIFTER

Uppgifterna i det nationella fordonsregistret är uppställda enligt följande:

Numreringen följer ordningen i den föreslagna standardblanketten för registrering i tillägg 4.

Dessutom kan fält läggas till för exempelvis kommentarer, identifiering av fordon under utredning (se avsnitt 3.4) osv.

| 1. | Europeiskt fordonsnummer (EVN – European Vehicle Number) | Obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| Innehåll | Numerisk identifieringskod enligt bilaga P i Tekniska specifikationen för driftkompatibilitet (TSD) om ’drift och trafikledning’ (nedan kallad OPE TSD) (1). | |
| Format | 1.1 | Nummer |

1.

Europeiskt fordonsnummer (EVN – European Vehicle Number)

Obligatorisk

Innehåll

Numerisk identifieringskod enligt bilaga P i Tekniska specifikationen för driftkompatibilitet (TSD) om ’drift och trafikledning’ (nedan kallad OPE TSD) (1).

Format

1.1

Nummer

Tolvsiffrigt

| 1.2 | Tidigare nummer (vid behov, för fordon som har fått ett nytt nummer) |
| --- | --- |

1.2

Tidigare nummer (vid behov, för fordon som har fått ett nytt nummer)

2.

Medlemsstat och nationell säkerhetsmyndighet (NSA – National Security Authority)

Obligatorisk

Innehåll

Identifiering av den medlemsstat där fordonet registrerats och av den nationella säkerhetsmyndighet som godkänt ibruktagandet.

Format

| 2.1 | Medlemsstatens nummerkod enligt bilaga P till OPE TSD |
| --- | --- |

2.1

Medlemsstatens nummerkod enligt bilaga P till OPE TSD

Tvåsiffrig kod

| 2.2 | Nationell säkerhetsmyndighet |
| --- | --- |

2.2

Nationell säkerhetsmyndighet

Text

3.

Tillverkningsår

Obligatorisk

Innehåll

År då fordonet lämnade fabriken.

Format

| 3. | Tillverkningsår |
| --- | --- |

3.

Tillverkningsår

ÅÅÅÅ

4.

EG-hänvisning

Obligatorisk (om tillgänglig)

Innehåll

Hänvisningar till EG-kontrollförklaring och det utfärdande organet (den sökande).

Format

| 4.1 | Datum för förklaringen |
| --- | --- |

4.1

Datum för förklaringen

Datum

| 4.2 | EG-hänvisning |
| --- | --- |

4.2

EG-hänvisning

Text

| 4.3 | Utfärdande organ (sökande) |
| --- | --- |

4.3

Utfärdande organ (sökande)

Text

| 4.4 | Registrerat organisationsnummer |
| --- | --- |

4.4

Registrerat organisationsnummer

Text

| 4.5 | Organisationens adress, gata och nummer |
| --- | --- |

4.5

Organisationens adress, gata och nummer

Text

| 4.6 | Ort |
| --- | --- |

4.6

Ort

Text

| 4.7 | Landskod |
| --- | --- |

4.7

Landskod

ISO (se tillägg 2)

| 4.8 | Postnummer |
| --- | --- |

4.8

Postnummer

Alfanumerisk kod

5.

Hänvisning till det europeiska registret över godkända typer av fordon (Eratv – European Register of Authorised Types of Vehicles)

Obligatorisk (2)

Innehåll

Hänvisning som gör det möjligt att hämta relevanta tekniska uppgifter från Eratv (3). Hänvisningen är obligatorisk om typen är definierad i Eratv.

Format

| 5. | Hänvisning som gör det möjligt att hämta relevanta tekniska uppgifter från Eratv |
| --- | --- |

5.

Hänvisning som gör det möjligt att hämta relevanta tekniska uppgifter från Eratv

Alfanumerisk kod

5a

Serie

Frivillig uppgift

Innehåll

Identifiering av serien, om fordonet utgör en del av en serie.

| 5a | Serie |
| --- | --- |

5a

Serie

Text

6.

Begränsningar

Obligatorisk

Innehåll

Begränsningar av fordonets användning.

Format

| 6.1 | Kodade begränsningar
  (se tillägg 1) |
| --- | --- |

6.1

Kodade begränsningar

(se tillägg 1)

Kod

| 6.2 | Icke-kodade begränsningar |
| --- | --- |

6.2

Icke-kodade begränsningar

Text

7.

Ägare

Obligatorisk

Innehåll

Identifiering av fordonets ägare.

Format

| 7.1 | Organisation |
| --- | --- |

7.1

Organisation

Text

| 7.2 | Registrerat organisationsnummer |
| --- | --- |

7.2

Registrerat organisationsnummer

Text

| 7.3 | Organisationens adress, gata och nummer |
| --- | --- |

7.3

Organisationens adress, gata och nummer

Text

| 7.4 | Ort |
| --- | --- |

7.4

Ort

Text

| 7.5 | Landskod |
| --- | --- |

7.5

Landskod

ISO (se tillägg 2)

| 7.6 | Postnummer |
| --- | --- |

7.6

Postnummer

Alfanumerisk kod

8.

Innehavare

Obligatorisk

Innehåll

Identifiering av fordonsinnehavaren.

Format

| 8.1 | Organisation |
| --- | --- |

8.1

Organisation

Text

| 8.2 | Registrerat organisationsnummer |
| --- | --- |

8.2

Registrerat organisationsnummer

Text

| 8.3 | Organisationens adress, gata och nummer |
| --- | --- |

8.3

Organisationens adress, gata och nummer

Text

| 8.4 | Ort |
| --- | --- |

8.4

Ort

Text

| 8.5 | Landskod |
| --- | --- |

8.5

Landskod

ISO (se tillägg 2)

| 8.6 | Postnummer |
| --- | --- |

8.6

Postnummer

Alfanumerisk kod

| 8.7 | Märkning med beteckning för fordonsinnehavaren (om tillgänglig) (VKM – Vehicle Keeper Marking) |
| --- | --- |

8.7

Märkning med beteckning för fordonsinnehavaren (om tillgänglig) (VKM – Vehicle Keeper Marking)

Alfanumerisk kod

9.

Enhet med ansvar för underhåll

Obligatorisk

Innehåll

Hänvisning till enhet med ansvar för underhåll.

Format

| 9.1 | Enhet med ansvar för underhåll |
| --- | --- |

9.1

Enhet med ansvar för underhåll

Text

| 9.2 | Registrerat organisationsnummer |
| --- | --- |

9.2

Registrerat organisationsnummer

Text

| 9.3 | Enhetens adress, gata och nummer |
| --- | --- |

9.3

Enhetens adress, gata och nummer

Text

| 9.4 | Ort |
| --- | --- |

9.4

Ort

Text

| 9.5 | Landskod |
| --- | --- |

9.5

Landskod

ISO

| 9.6 | Postnummer |
| --- | --- |

9.6

Postnummer

Alfanumerisk kod

| 9.7 | E-postadress |
| --- | --- |

9.7

E-postadress

E-post

10.

Återkallelse

Obligatorisk, i tillämpliga fall

Innehåll

Datum för officiell skrotning och/eller annan typ av bortskaffande och koden för återkallelsesätt.

Format

| 10.1 | Bortskaffandesätt
  (se tillägg 3) |
| --- | --- |

10.1

Bortskaffandesätt

(se tillägg 3)

Tvåsiffrig kod

| 10.2 | Datum för återkallelse |
| --- | --- |

10.2

Datum för återkallelse

Datum

11.

Medlemsstater där fordonet är godkänt

Obligatorisk

Innehåll

Lista på medlemsstater där fordonet är godkänt.

Format

| 11. | Medlemsstatens numeriska kod enligt bilaga P.4 till OPE TSD |
| --- | --- |

11.

Medlemsstatens numeriska kod enligt bilaga P.4 till OPE TSD

Lista

12.

Godkännandenummer

Obligatorisk

Innehåll

Harmoniserat nummer på godkännande att ta i bruk, utfärdat av den nationella säkerhetsmyndigheten.

Format

| 12. | Godkännandenummer |
| --- | --- |

12.

Godkännandenummer

För befintliga fordon: Text

För nya fordon: Alfanumerisk kod enligt Europeiska identifieringsnumret (EIN), se tillägg 2.

13.

Godkännande att ta i bruk

Obligatorisk

Innehåll

Datum för godkännande att ta i bruk (4) och dess giltighetstid.

Format

| 13.1 | Datum för godkännande |
| --- | --- |

13.1

Datum för godkännande

Datum (ÅÅÅÅMMDD)

| 13.2 | Godkännandet giltigt till och med (om angivet) |
| --- | --- |

13.2

Godkännandet giltigt till och med (om angivet)

Datum (ÅÅÅÅMMDD)

| 13.3 | Tillfälligt upphävt godkännande |
| --- | --- |

13.3

Tillfälligt upphävt godkännande

Ja/Nej

2.   STRUKTUR

2.1   Länkar till andra register

Flera register håller på att upprättas, delvis till följd av EU:s nya regelsystem. I tabellen nedan anges de register och databaser som efter införandet kan ha länkar till de nationella fordonsregistren.

| Register eller databas | Ansvarig enhet | Andra enheter med åtkomsträttigheter |
| --- | --- | --- |
| Nationella fordonsregistret
  (Direktivet om driftskompatibilitet) | Registreringsenhet (RE) (5) /Nationella säkerhetsmyndigheten | Andra nationella säkerhetsmyndigheter/registreringsenheter/RU/IM/IB/RB/Innehavare/Ägare/ERA/Otif |
| Europeiska registret över godkända typer av fordon
  (Direktivet om driftskompatibilitet) | Europeiska järnvägsbyrån | Offentligt |
| Referensdatabas för rullande materiel (RSRD)
  (TAF TSI och SEDP) | Innehavare | RU/IM/nationell säkerhetsmyndighet/ERA/Innehavare/Verkstäder |
| Driftdatabas för godsvagnar och intermodala enheter (WIMO – Wagon and Intermodal Operational Database)
  (TAF TSI och SEDP) | Ännu inte bestämt | RU/IM/nationell säkerhetsmyndighet/ERA/Innehavare/Verkstäder/Användare |
| Register över rullande järnvägsmateriel (6) (Kapstadskonventionen) | Registrator | Offentligt |
| Otif-register
  (Cotif 99 – Atmf) | Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik (Otif) | Behöriga myndigheter/RU/IM/IB/RB/Innehavare/Ägare/ERA/Otif Sek. |

Register eller databas

Ansvarig enhet

Andra enheter med åtkomsträttigheter

Nationella fordonsregistret

(Direktivet om driftskompatibilitet)

Registreringsenhet (RE) (5) /Nationella säkerhetsmyndigheten

Andra nationella säkerhetsmyndigheter/registreringsenheter/RU/IM/IB/RB/Innehavare/Ägare/ERA/Otif

Europeiska registret över godkända typer av fordon

(Direktivet om driftskompatibilitet)

Europeiska järnvägsbyrån

Offentligt

Referensdatabas för rullande materiel (RSRD)

(TAF TSI och SEDP)

Innehavare

RU/IM/nationell säkerhetsmyndighet/ERA/Innehavare/Verkstäder

Driftdatabas för godsvagnar och intermodala enheter (WIMO – Wagon and Intermodal Operational Database)

(TAF TSI och SEDP)

Ännu inte bestämt

RU/IM/nationell säkerhetsmyndighet/ERA/Innehavare/Verkstäder/Användare

Register över rullande järnvägsmateriel (6) (Kapstadskonventionen)

Registrator

Offentligt

Otif-register

(Cotif 99 – Atmf)

Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik (Otif)

Behöriga myndigheter/RU/IM/IB/RB/Innehavare/Ägare/ERA/Otif Sek.

Det är inte möjligt att vänta på att alla register ska bli klara innan det nationella fordonsregistret införs. Därför måste det nationella fordonsregistret utformas så att en senare koppling till de andra registren blir möjlig. Därför ska följande beaktas:

| — | I det nationella fordonsregistret hänvisas till det europeiska registret över godkända typer av fordon genom att en hänvisning till fordonstypen införs. Nyckeln för att länka samman registren är punkt 5. |
| --- | --- |

—

I det nationella fordonsregistret hänvisas till det europeiska registret över godkända typer av fordon genom att en hänvisning till fordonstypen införs. Nyckeln för att länka samman registren är punkt 5.

| — | Referensdatabasen för rullande materiel omfattar vissa ’administrativa’ punkter i det nationella fordonsregistret. Planeras i TAF TSD SEDP. Den strategiska europeiska genomförandeplanen (SEDP – Strategic European Deployment Plan) kommer att beakta specifikationerna för det nationella fordonsregistret. |
| --- | --- |

—

Referensdatabasen för rullande materiel omfattar vissa ’administrativa’ punkter i det nationella fordonsregistret. Planeras i TAF TSD SEDP. Den strategiska europeiska genomförandeplanen (SEDP – Strategic European Deployment Plan) kommer att beakta specifikationerna för det nationella fordonsregistret.

| — | Driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter innefattar uppgifter från referensdatabasen för rullande material och uppgifter om underhåll. Ingen länk till det nationella fordonsregistret planeras. |
| --- | --- |

—

Driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter innefattar uppgifter från referensdatabasen för rullande material och uppgifter om underhåll. Ingen länk till det nationella fordonsregistret planeras.

| — | Registret för märkning med beteckning för fordonsinnehavaren (VKMR – Vehicle Keeper Marking Register) hanteras gemensamt av Europeiska järnvägsbyrån (för Europeiska unionen) och Otif (för alla Otif-medlemmar som inte är medlemsstater i EU). Innehavaren registreras i det nationella fordonsregistret. TSD OPE anger andra centrala register (t.ex. fordonstypkoder, driftskompatibilitetskoder, landskoder etc.) som ska hanteras av ett ’centralt organ’ inrättat genom ett samarbete mellan Europeiska järnvägsbyrån och Otif. |
| --- | --- |

—

Registret för märkning med beteckning för fordonsinnehavaren (VKMR – Vehicle Keeper Marking Register) hanteras gemensamt av Europeiska järnvägsbyrån (för Europeiska unionen) och Otif (för alla Otif-medlemmar som inte är medlemsstater i EU). Innehavaren registreras i det nationella fordonsregistret. TSD OPE anger andra centrala register (t.ex. fordonstypkoder, driftskompatibilitetskoder, landskoder etc.) som ska hanteras av ett ’centralt organ’ inrättat genom ett samarbete mellan Europeiska järnvägsbyrån och Otif.

| — | Registret över rullande järnvägsmateriel (Kapstadskonventionen/Luxemburgprotokollet) är ett register över ekonomisk information om rörlig utrustning. Det har ännu inte utvecklats. Det finns en möjlig koppling, eftersom Unidroitregistret behöver information om fordonets nummer och ägare. Nyckeln för att länka samman båda registren är fordonets första europeiska fordonsnummer. |
| --- | --- |

—

Registret över rullande järnvägsmateriel (Kapstadskonventionen/Luxemburgprotokollet) är ett register över ekonomisk information om rörlig utrustning. Det har ännu inte utvecklats. Det finns en möjlig koppling, eftersom Unidroitregistret behöver information om fordonets nummer och ägare. Nyckeln för att länka samman båda registren är fordonets första europeiska fordonsnummer.

| — | Otif-registren utvecklas med beaktande av fordonsregistren inom EU. |
| --- | --- |

—

Otif-registren utvecklas med beaktande av fordonsregistren inom EU.

Hur systemet i dess helhet ska konstrueras, samt kopplingarna mellan det nationella fordonsregistret och andra register, kommer att anges i detalj så att det blir möjligt att vid behov hämta efterfrågade uppgifter.

2.2   EU:s övergripande struktur för nationella fordonsregister

De nationella fordonsregistren kommer att administreras decentraliserat. Målet är att skapa en sökmotor för uppgifterna genom en gemensam programvara, som ger användare möjlighet att hämta uppgifter från samtliga lokala register (LR) i medlemsstaterna.

Uppgifterna i de nationella fordonsregistren kommer att lagras på nationell nivå och kommer att kunna hämtas via en webbaserad applikation (med egen webbadress).

Det europeiska centraliserade virtuella fordonsregistret (EC VVR – European Centralised Virtual Vehicle Register) kommer att bestå av två delsystem:

| — | Det virtuella fordonsregistret, som är den centrala sökmotorn hos Europeiska järnvägsbyrån. |
| --- | --- |

—

Det virtuella fordonsregistret, som är den centrala sökmotorn hos Europeiska järnvägsbyrån.

| — | De nationella fordonsregistren, som är medlemsstaternas lokala register. Medlemsstaterna kan använda det standardiserade nationella fordonsregister som utvecklats av byrån eller utveckla sina egna applikationer i enlighet med denna specifikation. I det senare fallet ska medlemsstaten använda ett översättningsprogram som utvecklas av byrån för kommunikation mellan det nationella fordonsregistret och det virtuella fordonsregistret. |
| --- | --- |

—

De nationella fordonsregistren, som är medlemsstaternas lokala register. Medlemsstaterna kan använda det standardiserade nationella fordonsregister som utvecklats av byrån eller utveckla sina egna applikationer i enlighet med denna specifikation. I det senare fallet ska medlemsstaten använda ett översättningsprogram som utvecklas av byrån för kommunikation mellan det nationella fordonsregistret och det virtuella fordonsregistret.

Bild 1

Utformning av det europeiska centraliserade virtuella fordonsregistret

Image

Denna struktur bygger på två kompletterande delsystem som gör det möjligt att söka uppgifter som lagras lokalt i respektive medlemsstat. Genom denna struktur

| — | upprättas datoriserade register på nationell nivå som är öppna för ömsesidig konsultation, |
| --- | --- |

—

upprättas datoriserade register på nationell nivå som är öppna för ömsesidig konsultation,

| — | ersätts pappersregister med ett datoriserat register, för att medlemsstaterna ska kunna hantera och dela information med andra medlemsstater, och |
| --- | --- |

—

ersätts pappersregister med ett datoriserat register, för att medlemsstaterna ska kunna hantera och dela information med andra medlemsstater, och

| — | tillåts anslutningar mellan nationella fordonsregister och det virtuella fordonsregistret med hjälp av gemensamma standarder och gemensam terminologi. |
| --- | --- |

—

tillåts anslutningar mellan nationella fordonsregister och det virtuella fordonsregistret med hjälp av gemensamma standarder och gemensam terminologi.

Huvudprinciperna i denna struktur är följande:

| — | Samtliga nationella fordonsregister kommer att ingå i det datorbaserade nätet. |
| --- | --- |

—

Samtliga nationella fordonsregister kommer att ingå i det datorbaserade nätet.

| — | Samtliga medlemsstater kommer att se de gemensamma uppgifterna när de går in i systemet. |
| --- | --- |

—

Samtliga medlemsstater kommer att se de gemensamma uppgifterna när de går in i systemet.

| — | Dubbelregistrering av uppgifter och relaterade möjliga fel kommer att undvikas när det virtuella fordonsregistret väl har upprättats. |
| --- | --- |

—

Dubbelregistrering av uppgifter och relaterade möjliga fel kommer att undvikas när det virtuella fordonsregistret väl har upprättats.

| — | Uppdaterade uppgifter. |
| --- | --- |

—

Uppdaterade uppgifter.

Byrån kommer att låta registreringsenheterna ta del av följande installationsfiler och dokument som ska användas för att installera det standardiserade nationella fordonsregistret och översättningsprogrammet och för att ansluta dem till det centrala virtuella fordonsregistret.

| — | Installationsfiler:






  — | sNVR_Installation_Files, |
| --- | --- | --- |

—

Installationsfiler:

—

sNVR_Installation_Files,

| — | TE_Installation_Files, |
| --- | --- |

—

TE_Installation_Files,

| — | Dokument:






  — | Administrator_Guide_sNVR, |
| --- | --- | --- |

—

Dokument:

—

Administrator_Guide_sNVR,

| — | CSV_export, |
| --- | --- |

—

CSV_export,

| — | CSV_import, |
| --- | --- |

—

CSV_import,

| — | sNVR_Deployment_Guide, |
| --- | --- |

—

sNVR_Deployment_Guide,

| — | User_Guide_sNVR, |
| --- | --- |

—

User_Guide_sNVR,

| — | NVR-TE_Deployment_Guide, |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Deployment_Guide,

| — | NVR-TE_Integration_Guide, |
| --- | --- |

—

NVR-TE_Integration_Guide,

| — | User_Guide_VVR. |
| --- | --- |

—

User_Guide_VVR.

3.   DRIFTSLÄGE

3.1   Användning av det nationella fordonsregistret

Det nationella fordonsregistret ska användas till följande:

| — | Registrera godkännanden. |
| --- | --- |

—

Registrera godkännanden.

| — | Registrera tilldelade europeiska fordonsnummer till fordon. |
| --- | --- |

—

Registrera tilldelade europeiska fordonsnummer till fordon.

| — | Söka efter kortfattad information inom EU om ett särskilt fordon. |
| --- | --- |

—

Söka efter kortfattad information inom EU om ett särskilt fordon.

| — | Följa upp rättsliga aspekter som skyldigheter och upplysningar av rättslig natur. |
| --- | --- |

—

Följa upp rättsliga aspekter som skyldigheter och upplysningar av rättslig natur.

| — | Hämta information för inspektioner som framför allt är relaterade till säkerhet och underhåll. |
| --- | --- |

—

Hämta information för inspektioner som framför allt är relaterade till säkerhet och underhåll.

| — | Möjliggöra kontakt med ägare och innehavare. |
| --- | --- |

—

Möjliggöra kontakt med ägare och innehavare.

| — | Dubbelkontrollera vissa säkerhetskrav före utfärdandet av ett säkerhetsintyg. |
| --- | --- |

—

Dubbelkontrollera vissa säkerhetskrav före utfärdandet av ett säkerhetsintyg.

| — | Följa upp ett särskilt fordon. |
| --- | --- |

—

Följa upp ett särskilt fordon.

3.2   Ansökningsblanketter

3.2.1   Registreringsansökan

Den blankett som ska användas beskrivs i tillägg 4.

Enheten som ansöker om en fordonsregistrering kryssar för rutan för ’Nyregistrering’. Den fyller sedan i första delen av blanketten med all nödvändig information från punkt 2 till punkt 9 och punkt 11 och skickar den sedan till

| — | registreringsenheten i den medlemsstat där registreringen söks, |
| --- | --- |

—

registreringsenheten i den medlemsstat där registreringen söks,

| — | registreringsenheten i den första medlemsstat där fordonet ska användas, när det gäller ett fordon från tredjeland. |
| --- | --- |

—

registreringsenheten i den första medlemsstat där fordonet ska användas, när det gäller ett fordon från tredjeland.

3.2.2   Registrering av ett fordon och utfärdande av ett europeiskt fordonsnummer

När det gäller en förstagångsregistrering utfärdar den behöriga registreringsenheten det europeiska fordonsnumret.

Det är möjligt att ha en registreringsblankett per fordon eller en enda blankett för en hel uppsättning fordon från samma serie eller order, med en lista över fordonsnumren bifogad.

Registreringsenheten måste vidta rimliga åtgärder för att garantera att de uppgifter som införs i det nationella fordonsregistret är korrekta. För detta ändamål kan registreringsenheten begära information från andra registreringsenheter, särskilt när den enhet som ansöker om registrering i en medlemsstat inte är etablerad i den medlemsstaten.

3.2.3   Ändring av en eller flera registreringspunkter

Enheten som ansöker om en ändring av en eller flera av punkterna i fordonsregistreringen ska

| — | kryssa för rutan för ’Ändring’, |
| --- | --- |

—

kryssa för rutan för ’Ändring’,

| — | fylla i det nuvarande europeiska fordonsnumret (punkt 1), |
| --- | --- |

—

fylla i det nuvarande europeiska fordonsnumret (punkt 1),

| — | kryssa för rutan för varje ändrad punkt, och |
| --- | --- |

—

kryssa för rutan för varje ändrad punkt, och

| — | ange det nya innehållet i de punkter som ändras och sedan skicka blanketten till registreringsenheterna i alla de medlemsstater där fordonet är registrerat. |
| --- | --- |

—

ange det nya innehållet i de punkter som ändras och sedan skicka blanketten till registreringsenheterna i alla de medlemsstater där fordonet är registrerat.

Att använda standardblanketten kan i vissa fall inte räcka till. Om det är nödvändigt kan den berörda registreringsenheten därför använda ytterligare dokument i pappersformat eller elektroniskt format.

Om inget annat anges i registreringsdokumenten, anses fordonsinnehavaren vara ’registreringsinnehavaren’ enligt artikel 33.3 i direktiv 2008/57/EG.

Om innehavaren skulle ändras är det den förevarande registrerade innehavaren som är ansvarig för att meddela registreringsenheten. Registreringsenheten ska meddela den nye innehavaren om den ändrade registreringen. Den tidigare innehavaren tas inte bort från det nationella fordonsregistret och befrias inte från sina skyldigheter förrän den nye innehavaren har godkänt sin innehavarstatus. Om ingen ny innehavare har godkänt sin innehavarstatus den dagen då den nuvarande innehavaren avregistreras, upphävs tillfälligt fordonets registrering.

Om fordonet måste få ett nytt europeiskt fordonsnummer på grund av tekniska ändringar enligt OPE TSD, ska registreringsinnehavaren informera registreringsenheten i den medlemsstat där fordonet är registrerat om dessa ändringar och, i tillämpliga fall, om det nya godkännandet att ta i bruk. Den registreringsenheten ska ge fordonet ett nytt europeiskt fordonsnummer.

3.2.4   Återkallad registrering

Den enhet som ansöker om att få registreringen återkallad kryssar för rutan för ’Återkallelse’. Den ska sedan fylla i punkt 10 och skicka blanketten till registreringsenheterna i alla de medlemsstater där fordonet är registrerat.

Registreringsenheten utfärdar återkallelsen av registreringen genom att fylla i datumet för återkallelse och bekräfta återkallelsen till den sagda enheten.

3.2.5   Godkännanden i flera medlemsstater

| 1. | När ett fordon med en förarhytt som redan är godkänd och registrerad i en medlemsstat godkänns i en annan medlemsstat måste det registreras i det nationella fordonsregistret i den senare medlemsstaten. I detta fall gäller det dock endast uppgifter som rör punkt 1, 2, 6, 11, 12 och 13 och, om tillämpligt, uppgifter som rör de fält som lagts till i det nationella fordonsregistret av den senare medlemsstaten, eftersom endast dessa uppgifter berör den senare medlemsstaten.
  Denna bestämmelse är tillämplig så länge det virtuella fordonsregistret och anslutningarna till samtliga nationella fordonsregister inte fungerar till fullo och de berörda registreringsenheterna därför utbyter information för att se till att uppgifterna om samma fordon överensstämmer. |
| --- | --- |

1.

När ett fordon med en förarhytt som redan är godkänd och registrerad i en medlemsstat godkänns i en annan medlemsstat måste det registreras i det nationella fordonsregistret i den senare medlemsstaten. I detta fall gäller det dock endast uppgifter som rör punkt 1, 2, 6, 11, 12 och 13 och, om tillämpligt, uppgifter som rör de fält som lagts till i det nationella fordonsregistret av den senare medlemsstaten, eftersom endast dessa uppgifter berör den senare medlemsstaten.

Denna bestämmelse är tillämplig så länge det virtuella fordonsregistret och anslutningarna till samtliga nationella fordonsregister inte fungerar till fullo och de berörda registreringsenheterna därför utbyter information för att se till att uppgifterna om samma fordon överensstämmer.

| 2. | Fordon som inte är försedda med en förarhytt, som godsvagnar, passagerarvagnar och en del specialfordon, registreras bara i det nationella fordonsregistret i den medlemsstat där de först togs i bruk. |
| --- | --- |

2.

Fordon som inte är försedda med en förarhytt, som godsvagnar, passagerarvagnar och en del specialfordon, registreras bara i det nationella fordonsregistret i den medlemsstat där de först togs i bruk.

| 3. | Det nationella fordonsregister där ett fordon först registreras innehåller de uppgifter som relaterar till punkt 2, 6, 12 och 13 för alla de medlemsstater där ett godkännande att ta i bruk har beviljats för fordonet. |
| --- | --- |

3.

Det nationella fordonsregister där ett fordon först registreras innehåller de uppgifter som relaterar till punkt 2, 6, 12 och 13 för alla de medlemsstater där ett godkännande att ta i bruk har beviljats för fordonet.

3.3   Åtkomsträtt

Rätten att få åtkomst till uppgifter i ett nationellt fordonsregister från en bestämd medlemsstat ’XX’ anges i tabellen nedan, där åtkomstkoderna definieras på följande sätt:

| Åtkomstkod | Typ av åtkomst |
| --- | --- |
| 0. | Ingen åtkomst |
| 1. | Begränsad konsultation (villkor i kolumnen ’Läsrättigheter’) |
| 2. | Obegränsad konsultation |
| 3. | Begränsad konsultation och uppdatering |
| 4. | Obegränsad konsultation och uppdatering |

Åtkomstkod

Typ av åtkomst

0.

Ingen åtkomst

1.

Begränsad konsultation (villkor i kolumnen ’Läsrättigheter’)

2.

Obegränsad konsultation

3.

Begränsad konsultation och uppdatering

4.

Obegränsad konsultation och uppdatering

| Enhet | Definition | Läsrättigheter | Uppdateringsrättigheter | Punkt 7 | Övriga punkter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Registreringsenhet/Nationell säkerhetsmyndighet ’XX’ | Registreringsenhet/Nationell säkerhetsmyndighet i medlemsstat ’XX’ | Alla uppgifter | Alla uppgifter | 4 | 4 |
| Andra nationella säkerhetsmyndigheter/registreringsenheter | Andra nationella säkerhetsmyndigheter och/eller registreringsenheter | Alla uppgifter | Inga | 2 | 2 |
| Europeiska järnvägsbyrån | Europeiska järnvägsbyrån | Alla uppgifter | Inga | 2 | 2 |
| Innehavare | Fordonets innehavare | Alla uppgifter om fordon som de är innehavare av | Inga | 1 | 1 |
| Fordonsparksförvaltare | Fordonsförvaltare utsedd av innehavare | Fordon för vilka de blivit utsedda till förvaltare av innehavaren | Inga | 1 | 1 |
| Ägare | Fordonets ägare | Alla uppgifter om fordon som de är ägare till | Inga | 1 | 1 |
| Järnvägsföretag | Driftsansvarig | Alla uppgifter baserade på fordonsnummer | Inga | 0 | 1 |
| Infrastrukturförvaltare | Infrastrukturförvaltare | Alla uppgifter baserade på fordonsnummer | Inga | 0 | 1 |
| Utredande organ och reglerande organ | Kontroll- och granskningsorgan meddelade av medlemsstaten | Alla uppgifter om fordon som kontrolleras eller granskas | Inga | 2 | 2 |
| Övriga berättigade användare | Övriga tillfälliga användare erkända av nationella säkerhetsmyndigheten eller byrån | Bedömning från fall till fall, eventuellt begränsad giltighetstid | Inga | 0 | 1 |

Enhet

Definition

Läsrättigheter

Uppdateringsrättigheter

Punkt 7

Övriga punkter

Registreringsenhet/Nationell säkerhetsmyndighet ’XX’

Registreringsenhet/Nationell säkerhetsmyndighet i medlemsstat ’XX’

Alla uppgifter

Alla uppgifter

4

4

Andra nationella säkerhetsmyndigheter/registreringsenheter

Andra nationella säkerhetsmyndigheter och/eller registreringsenheter

Alla uppgifter

Inga

2

2

Europeiska järnvägsbyrån

Europeiska järnvägsbyrån

Alla uppgifter

Inga

2

2

Innehavare

Fordonets innehavare

Alla uppgifter om fordon som de är innehavare av

Inga

1

1

Fordonsparksförvaltare

Fordonsförvaltare utsedd av innehavare

Fordon för vilka de blivit utsedda till förvaltare av innehavaren

Inga

1

1

Ägare

Fordonets ägare

Alla uppgifter om fordon som de är ägare till

Inga

1

1

Järnvägsföretag

Driftsansvarig

Alla uppgifter baserade på fordonsnummer

Inga

0

1

Infrastrukturförvaltare

Infrastrukturförvaltare

Alla uppgifter baserade på fordonsnummer

Inga

0

1

Utredande organ och reglerande organ

Kontroll- och granskningsorgan meddelade av medlemsstaten

Alla uppgifter om fordon som kontrolleras eller granskas

Inga

2

2

Övriga berättigade användare

Övriga tillfälliga användare erkända av nationella säkerhetsmyndigheten eller byrån

Bedömning från fall till fall, eventuellt begränsad giltighetstid

Inga

0

1

3.4   Tidigare dokument

Samtliga uppgifter i det nationella fordonsregistret måste bevaras i tio år från det datum ett fordons registrering återkallas. Som ett minimikrav ska uppgifterna finnas tillgängliga online de första tre åren. Efter tre år kan uppgifterna bevaras elektroniskt, i pappersform eller i något annat arkivsystem. Om det någon gång under denna tioårsperiod startas en undersökning om ett eller flera fordon, ska uppgifter om dessa fordon om så krävs bevaras utöver tioårsperioden.

Efter att en fordonsregistrering har återkallats får inte något av fordonets registreringsnummer ges till något annat fordon under hundra år från och med det datum då fordonet återkallades.

Alla ändringar i det nationella fordonsregistret bör registreras. Införandet av tidigare ändringar skulle kunna åtgärdas med IT-lösningar.

4.   BEFINTLIGA FORDON

4.1   Datainnehåll

De 13 valda informationspunkterna anges nedan, med uppgift om vilka som är obligatoriska och vilka som är frivilliga.

4.1.1   Punkt 1 – Europeiskt fordonsnummer (obligatoriskt)

a)   Fordon som redan har ett tolvsiffrigt nummer

Länder som har en unik landskod:

Fordonen bör behålla sina nuvarande nummer. Det tolvsiffriga numret ska registreras som sådant utan några ändringar.

Länder som både har en huvudsaklig landskod och en särskild kod tilldelad sedan tidigare:

| — | Tyskland med landskoden 80 och den särskilda koden 68 står för AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn). |
| --- | --- |

—

Tyskland med landskoden 80 och den särskilda koden 68 står för AAE (Ahaus Alstätter Eisenbahn).

| — | Schweiz med landskoden 85 och den särskilda koden 63 står för BLS (Bern–Lötschberg–Simplon Eisenbahn). |
| --- | --- |

—

Schweiz med landskoden 85 och den särskilda koden 63 står för BLS (Bern–Lötschberg–Simplon Eisenbahn).

| — | Italien med landskoden 83 och den särskilda koden 64 står för FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio). |
| --- | --- |

—

Italien med landskoden 83 och den särskilda koden 64 står för FNME (Ferrovie Nord Milano Esercizio).

| — | Ungern med landskoden 55 och den särskilda koden 43 står för GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn). |
| --- | --- |

—

Ungern med landskoden 55 och den särskilda koden 43 står för GySEV/ROeEE (Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Részvénytársaság/Raab-Ödenburg-Ebenfurter Eisenbahn).

Fordonen bör behålla sina nuvarande nummer. Det tolvsiffriga numret ska registreras som sådant utan några ändringar (7).

IT-systemet måste beakta båda koder (huvudsaklig landskod och särskild kod) som avser samma land.

b)   Fordon som inte har ett tolvsiffrigt nummer

Ett tvåstegsförfarande tillämpas:

| — | Ett tolvsiffrigt nummer (enligt OPE TSD) som utformas på grundval av fordonets egenskaper tilldelas fordonet i det nationella fordonsregistret. IT-systemet bör koppla detta registreringsnummer till det nuvarande fordonsnumret. |
| --- | --- |

—

Ett tolvsiffrigt nummer (enligt OPE TSD) som utformas på grundval av fordonets egenskaper tilldelas fordonet i det nationella fordonsregistret. IT-systemet bör koppla detta registreringsnummer till det nuvarande fordonsnumret.

| — | För fordon som används i internationell trafik, med undantag för de som reserveras för historisk användning, knyts det tolvsiffriga numret fysiskt till själva fordonet inom en tidsperiod av sex år efter tilldelning i det nationella fordonsregistret. För fordon som används i nationell trafik och fordon som reserveras för historisk användning är den fysiska användningen av det tolvsiffriga numret frivillig. |
| --- | --- |

—

För fordon som används i internationell trafik, med undantag för de som reserveras för historisk användning, knyts det tolvsiffriga numret fysiskt till själva fordonet inom en tidsperiod av sex år efter tilldelning i det nationella fordonsregistret. För fordon som används i nationell trafik och fordon som reserveras för historisk användning är den fysiska användningen av det tolvsiffriga numret frivillig.

4.1.2   Punkt 2 – Medlemsstat och nationell säkerhetsmyndighet (obligatoriskt)

’Medlemsstat’ ska alltid avse den medlemsstat i vars nationella fordonsregister fordonet är registrerat. För fordon från tredjeländer ska denna punkt avse den första medlemsstat som godkänt att fordonet tas i bruk i det europeiska järnvägsnätet. ’Nationell säkerhetsmyndighet’ avser den enhet som har utfärdat godkännandet att ta i bruk.

4.1.3   Punkt 3 – Tillverkningsår

När det exakta tillverkningsåret inte går att fastställa ska ett ungefärligt år fyllas i.

4.1.4   Punkt 4 – EG-hänvisning

En sådan hänvisning finns vanligtvis inte för befintliga fordon, utom för vissa rullande materiel inom järnvägssystemet för höghastighetståg. Ska enbart registreras om den finns.

4.1.5   Punkt 5 – Hänvisning till Eratv

Ska enbart registreras om den finns.

Tills Eratv har upprättats kan hänvisning göras till registret över rullande materiel (artikel 22a i rådets direktiv 96/48/EG (8) och artikel 24 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG (9)).

4.1.6   Punkt 6 – Begränsningar

Ska enbart registreras om det finns.

4.1.7   Punkt 7 – Ägare (obligatoriskt)

Obligatoriska uppgifter som vanligtvis är tillgängliga.

4.1.8   Punkt 8 – Innehavare (obligatoriskt)

Obligatoriska uppgifter som vanligtvis är tillgängliga. Märkning med beteckning för fordonsinnehavaren (unik kod som återfinns i registret över märkning med beteckning för fordonsinnehavaren) måste föras in om innehavaren har den.

4.1.9   Punkt 9 – Enhet med ansvar för underhåll (obligatoriskt)

Denna punkt är obligatorisk.

4.1.10   Punkt 10 – Återkallelse

Obligatoriskt i tillämpliga fall.

4.1.11   Punkt 11 – Medlemsstater där fordonet är godkänt

Normalt registreras RIV-godsvagnar, RIC-passagerarvagnar samt fordon i enlighet med bilaterala eller multilaterala avtal som sådana. Om denna information är tillgänglig ska den registreras i enlighet med detta.

4.1.12   Punkt 12 – Godkännandenummer

Ska enbart registreras om det finns.

4.1.13   Punkt 13 – Idrifttagande (obligatoriskt)

När det exakta datumet för idrifttagande saknas ska ett ungefärligt år fyllas i.

4.2   Förfarande

Den enhet som tidigare var ansvarig för fordonsregistrering ska göra all information tillgänglig för den nationella säkerhetsmyndigheten eller registreringsenheten i det land där den är placerad.

Befintliga godsvagnar och passagerarvagnar ska endast vara registrerade i det nationella fordonsregistret i den medlemsstat där den förra registreringsenheten var belägen.

Om ett befintligt fordon har godkänts i flera medlemsstater ska den enhet som registrerar detta fordon skicka de relevanta uppgifterna till registreringsenheterna i de övriga berörda medlemsstaterna.

Den nationella säkerhetsmyndigheten eller registreringsenheten för in informationen i sitt nationella fordonsregister.

Den nationella säkerhetsmyndigheten eller registreringsenheten ska informera alla berörda parter när överföringen av informationen är slutförd. Följande enheter bör åtminstone informeras:

| — | Den enhet som tidigare var ansvarig för fordonsregistreringen. |
| --- | --- |

—

Den enhet som tidigare var ansvarig för fordonsregistreringen.

| — | Innehavaren. |
| --- | --- |

—

Innehavaren.

| — | Europeiska järnvägsbyrån. |
| --- | --- |

—

Europeiska järnvägsbyrån.

Tillägg 1

KODER FÖR BEGRÄNSNINGAR

1.   PRINCIPER

Begränsningar (tekniska egenskaper) som redan finns registrerade i andra register som de nationella säkerhetsmyndigheterna har åtkomst till behöver inte upprepas i det nationella fordonsregistret.

Godkännande av gränsöverskridande trafik grundas på

| — | kodad information i fordonsnumret, |
| --- | --- |

—

kodad information i fordonsnumret,

| — | bokstavskoder, och |
| --- | --- |

—

bokstavskoder, och

| — | fordonsmärkning. |
| --- | --- |

—

fordonsmärkning.

Därför behöver denna information inte upprepas i det nationella fordonsregistret.

2.   STRUKTUR

Koderna är strukturerade i tre nivåer:

| — | Första nivån: Begränsningskategori |
| --- | --- |

—

Första nivån: Begränsningskategori

| — | Andra nivån: Typ av begränsning |
| --- | --- |

—

Andra nivån: Typ av begränsning

| — | Tredje nivån: Värde eller specifikation. |
| --- | --- |

—

Tredje nivån: Värde eller specifikation.

Koder för begränsningar

| Kat. | Typ | Värde | Namn |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | Tekniska konstruktionsbegränsningar |
| | 1 | Numeriskt (3) | Minsta kurvradie i meter |
| | 2 | — | Spårledningsrestriktioner |
| | 3 | Numeriskt (3) | Hastighetsbegränsning i km/tim (anges på godsvagnar och passagerarvagnar men inte på lok) |
| 2 | | | Geografiska begränsningar |
| | 1 | Alfanumeriskt (3) | Kinematisk lastprofil (kodning WAG TSI bilaga C) |
| | 2 | Kodad lista | Spårvidd |
| | | 1 | Variabel spårvidd 1435/1520 |
| | | 2 | Variabel spårvidd 1435/1668 |
| | 3 | — | Inget fordonsbaserat CCS |
| | 4 | — | Fordonsbaserat ERTMS A |
| | 5 | Numeriskt (3) | Fordonsbaserat B-system (10) |
| 3 | | | Miljöbegränsningar |
| | 1 | Kodad lista | Klimatzon EN50125/1999 |
| | | 1 | T1 |
| | | 2 | T2 |
| | | 3 | T3 |
| 4 | | | Användningsbegränsningar angivna i godkännandet |
| | 1 | — | Tidsbaserade |
| | 2 | — | Villkorsbaserade (tillryggalagd distans, förslitning etc.) |

Kat.

Typ

Värde

Namn

1

Tekniska konstruktionsbegränsningar

1

Numeriskt (3)

Minsta kurvradie i meter

2

—

Spårledningsrestriktioner

3

Numeriskt (3)

Hastighetsbegränsning i km/tim (anges på godsvagnar och passagerarvagnar men inte på lok)

2

Geografiska begränsningar

1

Alfanumeriskt (3)

Kinematisk lastprofil (kodning WAG TSI bilaga C)

2

Kodad lista

Spårvidd

1

Variabel spårvidd 1435/1520

2

Variabel spårvidd 1435/1668

3

—

Inget fordonsbaserat CCS

4

—

Fordonsbaserat ERTMS A

5

Numeriskt (3)

Fordonsbaserat B-system (10)

3

Miljöbegränsningar

1

Kodad lista

Klimatzon EN50125/1999

1

T1

2

T2

3

T3

4

Användningsbegränsningar angivna i godkännandet

1

—

Tidsbaserade

2

—

Villkorsbaserade (tillryggalagd distans, förslitning etc.)

Tillägg 2

EUROPEISKA IDENTIFIERINGSNUMRETS STRUKTUR OCH INNEHÅLL

Harmoniserad numreringsmetod för Europeiska identifieringsnummer för säkerhetsintyg och andra dokument

Exempel:

| I | T | 5 | 1 | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Landskod
  (två bokstäver) | Typ av dokument
  (två siffror) | Utfärdandeår
  (fyra siffror) | Löpnummer
  (fyra siffror) |
| Fält 1 | Fält 2 | Fält 3 | Fält 4 |

I

T

5

1

2

0

0

6

0

0

0

5

Landskod

(två bokstäver)

Typ av dokument

(två siffror)

Utfärdandeår

(fyra siffror)

Löpnummer

(fyra siffror)

Fält 1

Fält 2

Fält 3

Fält 4

FÄLT 1 –   LANDSKOD (TVÅ BOKSTÄVER)

Koderna offentliggörs och uppdateras i Publikationshandboken, som är tillgänglig på Publikationsbyråns webbplats (http://publications.eu.int/code/en/en-5000600.htm).

| Stat | Kod |
| --- | --- |
| Österrike | AT |
| Belgien | BE |
| Bulgarien | BG |
| Cypern | CY |
| Tjeckien | CZ |
| Danmark | DK |
| Estland | EE |
| Finland | FI |
| Frankrike | FR |
| Tyskland | DE |
| Grekland | EL |
| Ungern | HU |
| Island | IS |
| Irland | IE |
| Italien | IT |
| Lettland | LV |
| Liechtenstein | LI |
| Litauen | LT |
| Luxemburg | LU |
| Norge | NO |
| Malta | MT |
| Nederländerna | NL |
| Polen | PL |
| Portugal | PT |
| Rumänien | RO |
| Slovakien | SK |
| Slovenien | SI |
| Spanien | ES |
| Sverige | SE |
| Schweiz | CH |
| Förenade kungariket | UK |

Stat

Kod

Österrike

AT

Belgien

BE

Bulgarien

BG

Cypern

CY

Tjeckien

CZ

Danmark

DK

Estland

EE

Finland

FI

Frankrike

FR

Tyskland

DE

Grekland

EL

Ungern

HU

Island

IS

Irland

IE

Italien

IT

Lettland

LV

Liechtenstein

LI

Litauen

LT

Luxemburg

LU

Norge

NO

Malta

MT

Nederländerna

NL

Polen

PL

Portugal

PT

Rumänien

RO

Slovakien

SK

Slovenien

SI

Spanien

ES

Sverige

SE

Schweiz

CH

Förenade kungariket

UK

Koden för multinationella säkerhetsmyndigheter bör se ut på samma sätt. För närvarande är säkerhetsmyndigheten för tunneln under Engelska kanalen den enda befintliga myndigheten. Följande kod ska användas:

| Multinationell säkerhetsmyndighet | Kod |
| --- | --- |
| Den mellanstatliga kommissionen för tunneln under Engelska kanalen (Channel Tunnel Intergovernmental Commission) | CT |

Multinationell säkerhetsmyndighet

Kod

Den mellanstatliga kommissionen för tunneln under Engelska kanalen (Channel Tunnel Intergovernmental Commission)

CT

FÄLT 2 –   TYP AV DOKUMENT (TVÅ SIFFROR)

Två siffror anger dokumenttypen:

| — | Den första siffran anger dokumentets huvudkategori. |
| --- | --- |

—

Den första siffran anger dokumentets huvudkategori.

| — | Den andra siffran anger dokumentets underkategori. |
| --- | --- |

—

Den andra siffran anger dokumentets underkategori.

Detta numreringssystem kan utökas om behov av andra koder uppkommer. Följande förteckning är ett förslag till förteckning över kända, möjliga tvåsiffriga kombinationer samt kombinationer av godkännanden att ta i bruk:

| Sifferkombination för fält 2 | Dokumenttyp | Dokumentets underkategori |
| --- | --- | --- |
| [0 1] | Licenser | Licenser för järnvägsföretag |
| [0 x] | Licenser | Övriga |
| [1 1] | Säkerhetsintyg | Del A |
| [1 2] | Säkerhetsintyg | Del B |
| [1 x] | Reserverat | Reserverat |
| [2 1] | Säkerhetstillstånd | |
| [2 2] | Reserverat | Reserverat |
| [2 x] | Reserverat | Reserverat |
| [3 x] | Reserverat, t.ex. för underhåll av rullande materiel, infrastruktur eller övrigt | |
| [4 x] | Reserverat för anmälda organ | T.ex. olika slags anmälda organ |
| 5 1 och [5 5] (11) | Godkännande att ta i bruk | Dragfordon |
| [5 2] och [5 6] (11) | Godkännande att ta i bruk | Passagerarvagnar |
| [5 3] och [5 7] (11) | Godkännande att ta i bruk | Godsvagnar |
| [5 4] och [5 8] (11) | Godkännande att ta i bruk | Specialfordon |
| [5 9] (12) | Godkännande av fordonstyp | |
| [6 0] | Godkännande att ta i bruk | Delsystem för infrastruktur, energiförsörjning och markbaserad trafikstyrning och signalering |
| [6 1] | Godkännande att ta i bruk | Delsystem för infrastruktur |
| [6 2] | Godkännande att ta i bruk | Delsystem för energiförsörjning |
| [6 3] | Godkännande att ta i bruk | Delsystem för markbaserad trafikstyrning och signalering |
| [7 1] | Licens för framförande av tåg | Löpnummer till och med 9 999 |
| [7 2] | Licens för framförande av tåg | Löpnummer från 10 000 till och med 19 000 |
| [7 3] | Licens för framförande av tåg | Löpnummer från 20 000 till och med 29 000 |
| [8 x] ... [9 x] | Reserverat (2 dokumenttyper) | Reserverat (10 underkategorier för varje typ] |

Sifferkombination för fält 2

Dokumenttyp

Dokumentets underkategori

[0 1]

Licenser

Licenser för järnvägsföretag

[0 x]

Licenser

Övriga

[1 1]

Säkerhetsintyg

Del A

[1 2]

Säkerhetsintyg

Del B

[1 x]

Reserverat

Reserverat

[2 1]

Säkerhetstillstånd

[2 2]

Reserverat

Reserverat

[2 x]

Reserverat

Reserverat

[3 x]

Reserverat, t.ex. för underhåll av rullande materiel, infrastruktur eller övrigt

[4 x]

Reserverat för anmälda organ

T.ex. olika slags anmälda organ

5 1 och [5 5] (11)

Godkännande att ta i bruk

Dragfordon

[5 2] och [5 6] (11)

Godkännande att ta i bruk

Passagerarvagnar

[5 3] och [5 7] (11)

Godkännande att ta i bruk

Godsvagnar

[5 4] och [5 8] (11)

Godkännande att ta i bruk

Specialfordon

[5 9] (12)

Godkännande av fordonstyp

[6 0]

Godkännande att ta i bruk

Delsystem för infrastruktur, energiförsörjning och markbaserad trafikstyrning och signalering

[6 1]

Godkännande att ta i bruk

Delsystem för infrastruktur

[6 2]

Godkännande att ta i bruk

Delsystem för energiförsörjning

[6 3]

Godkännande att ta i bruk

Delsystem för markbaserad trafikstyrning och signalering

[7 1]

Licens för framförande av tåg

Löpnummer till och med 9 999

[7 2]

Licens för framförande av tåg

Löpnummer från 10 000 till och med 19 000

[7 3]

Licens för framförande av tåg

Löpnummer från 20 000 till och med 29 000

[8 x] ... [9 x]

Reserverat (2 dokumenttyper)

Reserverat (10 underkategorier för varje typ]

FÄLT 3 –   UTFÄRDANDEÅR (FYRA SIFFROR)

I detta fält anges det år (i det angivna formatet åååå, dvs. fyra siffror) då godkännandet utfärdades.

FÄLT 4 –   LÖPNUMMER

Löpnumret är ett progressivt nummer som utökas med ett ental varje gång ett dokument utfärdas, oberoende av om det är ett nytt, förnyat eller uppdaterat/ändrat godkännande. Även om ett intyg återkallas eller ett godkännande tillfälligt upphävs, kan numret inte användas igen.

Varje år ska löpnumren börja om från noll.

Tillägg 3

KODER FÖR ÅTERKALLELSE

| Kod | Återkallelsesätt | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| 00 | Ej | Fordonet har en giltig registrering. |
| 10 | Registrering tillfälligt upphävd
  Inga angivna skäl | Fordonets registrering är tillfälligt upphävd på begäran av ägaren eller innehavaren eller genom ett beslut av den nationella säkerhetsmyndigheten eller registreringsenheten. |
| 11 | Registrering tillfälligt upphävd | Fordonet är avsett för driftsklar förvaring som en inaktiv eller strategisk reserv. |
| 20 | Registrering överförd | Det är känt att fordonet är omregistrerat med ett annat nummer eller i ett annat nationellt fordonsregister, för fortsatt användning på (hela eller delar av) det europeiska järnvägsnätet. |
| 30 | Återkallelse
  Inga angivna skäl | Fordonets registrering för drift i det europeiska järnvägsnätet har gått ut utan att man känner till någon omregistrering. |
| 31 | Återkallelse | Fordonet är avsett för fortsatt användning som järnvägsfordon utanför det europeiska järnvägsnätet. |
| 32 | Återkallelse | Fordonet är avsett för återvinning av större driftskompatibla komponenter/moduler/reservdelar eller större ombyggnader. |
| 33 | Återkallelse | Fordonet är avsett för skrotning och omhändertagande av material (inklusive större reservdelar) för återvinning. |
| 34 | Återkallelse | Fordonet är tänkt som ”historiskt bevarat rullande materiel” för drift på ett avskilt nät eller för stationär presentation utanför det europeiska järnvägsnätet. |

Kod

Återkallelsesätt

Beskrivning

00

Ej

Fordonet har en giltig registrering.

10

Registrering tillfälligt upphävd

Inga angivna skäl

Fordonets registrering är tillfälligt upphävd på begäran av ägaren eller innehavaren eller genom ett beslut av den nationella säkerhetsmyndigheten eller registreringsenheten.

11

Registrering tillfälligt upphävd

Fordonet är avsett för driftsklar förvaring som en inaktiv eller strategisk reserv.

20

Registrering överförd

Det är känt att fordonet är omregistrerat med ett annat nummer eller i ett annat nationellt fordonsregister, för fortsatt användning på (hela eller delar av) det europeiska järnvägsnätet.

30

Återkallelse

Inga angivna skäl

Fordonets registrering för drift i det europeiska järnvägsnätet har gått ut utan att man känner till någon omregistrering.

31

Återkallelse

Fordonet är avsett för fortsatt användning som järnvägsfordon utanför det europeiska järnvägsnätet.

32

Återkallelse

Fordonet är avsett för återvinning av större driftskompatibla komponenter/moduler/reservdelar eller större ombyggnader.

33

Återkallelse

Fordonet är avsett för skrotning och omhändertagande av material (inklusive större reservdelar) för återvinning.

34

Återkallelse

Fordonet är tänkt som ”historiskt bevarat rullande materiel” för drift på ett avskilt nät eller för stationär presentation utanför det europeiska järnvägsnätet.

Användning av koder

| — | Om skälet till återkallelse inte är specificerat ska koderna 10, 20 och 30 användas för att indikera förändringen av registreringsstatus. |
| --- | --- |

—

Om skälet till återkallelse inte är specificerat ska koderna 10, 20 och 30 användas för att indikera förändringen av registreringsstatus.

| — | Om skälet till återkallelsen är känt är koderna 11, 31, 32, 33 och 34 tillgängliga val inom det nationella fordonsregistrets databas. Dessa koder är enbart grundade på den information som tillhandahålls av innehavaren eller ägaren till registreringsenheten. |
| --- | --- |

—

Om skälet till återkallelsen är känt är koderna 11, 31, 32, 33 och 34 tillgängliga val inom det nationella fordonsregistrets databas. Dessa koder är enbart grundade på den information som tillhandahålls av innehavaren eller ägaren till registreringsenheten.

Registreringsfrågor

| — | Ett fordon som fått registreringen tillfälligt upphävd eller återkallad får inte använda det europeiska järnvägsnätet under den angivna registreringen. |
| --- | --- |

—

Ett fordon som fått registreringen tillfälligt upphävd eller återkallad får inte använda det europeiska järnvägsnätet under den angivna registreringen.

| — | Vid aktivering av en registrering efter tillfällig upphävning måste registreringsenheten kontrollera de förhållanden som ledde till upphävningen. |
| --- | --- |

—

Vid aktivering av en registrering efter tillfällig upphävning måste registreringsenheten kontrollera de förhållanden som ledde till upphävningen.

| — | En överföring av registreringen, enligt villkoren i artikel 1b i kommissionens beslut 2006/920/EG (13) och artikel 1b i kommissionens beslut 2008/231/EG (14), ändrade genom beslut 2010/640/EU (15), består av en nyregistrering av fordonet och åtföljande återkallelse av den gamla registreringen. |
| --- | --- |

—

En överföring av registreringen, enligt villkoren i artikel 1b i kommissionens beslut 2006/920/EG (13) och artikel 1b i kommissionens beslut 2008/231/EG (14), ändrade genom beslut 2010/640/EU (15), består av en nyregistrering av fordonet och åtföljande återkallelse av den gamla registreringen.

Tillägg 4

STANDARDFORMULÄR FÖR REGISTRERING

Image

Image

Image

Tillägg 5

ORDLISTA

| Förkortning | Definition |
| --- | --- |
| CCS | Delsystemet trafikstyrning och signalering |
| OSS | OSS-länder (Oberoende staters samvälde) |
| Cotif | Fördraget om internationell järnvägstrafik |
| CR | Järnvägssystem för konventionell trafik |
| DB | Databas |
| EC | Europeiska kommissionen |
| EC VVR | Europeiska centraliserade virtuella fordonsregistret |
| EIN | Europeiska identifieringsnumret |
| EN | Europeisk standard |
| EVN | Europeiskt fordonsnummer |
| Europeiska järnvägsbyrån | Europeiska järnvägsbyrån, även kallad byrån |
| Eratv | Europeiska registret över godkända typer av fordon |
| Ertms | Europeiskt trafikstyrningssystem för tåg |
| EU | Europeiska unionen |
| HS | Järnvägssystem för höghastighetståg |
| IB | Utredande organ |
| ISO | Internationella standardiseringsorganisationen |
| IM | Infrastrukturförvaltare |
| INF | Infrastruktur |
| IT | Informationsteknik |
| LR | Lokalt register |
| NoBo | Anmält organ |
| NSA | Nationell säkerhetsmyndighet |
| NVR | Nationellt fordonsregister |
| OPE (TSD) | Delsystemet drift och trafikledning (TSD) |
| Otif | Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik |
| RE | Registreringsenhet, dvs. det organ som är ansvarigt för tillhandahållande och uppdatering av det nationella fordonsregistret |
| RB | Reglerande organ |
| RIC | Avtal om ömsesidigt utnyttjande av passagerarvagnar och resgodsvagnar i internationell järnvägstrafik |
| RIV | Avtal om ömsesidigt utnyttjande av godsvagnar i internationell järnvägstrafik |
| RS eller RST | Rullande materiel |
| Rsrd (TAF) | Referensdatabas för rullande materiel (TAF) |
| RU | Järnvägsföretag |
| Sedp (TAF) | Strategisk europeisk genomförandeplan (TAF) |
| TSD-TAF | Telematikapplikationer för godstrafik (TSD) |
| TSD | Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet |
| VKM | Märkning med beteckning för fordonsinnehavaren |
| Vkmr | Register över märkningar med beteckning för fordonsinnehavaren |
| VVR | Virtuellt fordonsregister |
| WAG (TSD) | Godsvagn (TSD) |
| WIMO (TAF) | Driftdatabas för godsvagnar och intermodala enheter (TAF) |

Förkortning

Definition

CCS

Delsystemet trafikstyrning och signalering

OSS

OSS-länder (Oberoende staters samvälde)

Cotif

Fördraget om internationell järnvägstrafik

CR

Järnvägssystem för konventionell trafik

DB

Databas

EC

Europeiska kommissionen

EC VVR

Europeiska centraliserade virtuella fordonsregistret

EIN

Europeiska identifieringsnumret

EN

Europeisk standard

EVN

Europeiskt fordonsnummer

Europeiska järnvägsbyrån

Europeiska järnvägsbyrån, även kallad byrån

Eratv

Europeiska registret över godkända typer av fordon

Ertms

Europeiskt trafikstyrningssystem för tåg

EU

Europeiska unionen

HS

Järnvägssystem för höghastighetståg

IB

Utredande organ

ISO

Internationella standardiseringsorganisationen

IM

Infrastrukturförvaltare

INF

Infrastruktur

IT

Informationsteknik

LR

Lokalt register

NoBo

Anmält organ

NSA

Nationell säkerhetsmyndighet

NVR

Nationellt fordonsregister

OPE (TSD)

Delsystemet drift och trafikledning (TSD)

Otif

Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik

RE

Registreringsenhet, dvs. det organ som är ansvarigt för tillhandahållande och uppdatering av det nationella fordonsregistret

RB

Reglerande organ

RIC

Avtal om ömsesidigt utnyttjande av passagerarvagnar och resgodsvagnar i internationell järnvägstrafik

RIV

Avtal om ömsesidigt utnyttjande av godsvagnar i internationell järnvägstrafik

RS eller RST

Rullande materiel

Rsrd (TAF)

Referensdatabas för rullande materiel (TAF)

RU

Järnvägsföretag

Sedp (TAF)

Strategisk europeisk genomförandeplan (TAF)

TSD-TAF

Telematikapplikationer för godstrafik (TSD)

TSD

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet

VKM

Märkning med beteckning för fordonsinnehavaren

Vkmr

Register över märkningar med beteckning för fordonsinnehavaren

VVR

Virtuellt fordonsregister

WAG (TSD)

Godsvagn (TSD)

WIMO (TAF)

Driftdatabas för godsvagnar och intermodala enheter (TAF)

---

(1)  Genom kommissionens beslut 2006/920/EG och 2008/231/EG, ändrade genom beslut 2009/107/EG, används samma numreringssystem för både höghastighetsfordon och konventionella fordon.

1

(2)  För fordonstyper som är godkända i enlighet med artikel 26 i direktiv 2008/57/EG.

2

(3)  Det register som avses i artikel 34 i direktiv 2008/57/EG.

3

(4)  Godkännanden som utfärdas i enlighet med kapitel V i direktiv 2008/57/EG eller i enlighet med ett godkännandeförfarande som gällde före införlivandet av direktiv 2008/57/EG.

4

(5)  Registreringsenheten är den enhet som utses av varje medlemsstat, i enlighet med artikel 33.1 b i direktiv 2008/57/EG, för att sköta och uppdatera det nationella fordonsregistret.

5

(6)  Enligt det Luxemburgprotokoll om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel till konventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom som undertecknades i Luxemburg den 23 februari 2007.

6

(7)  Nya fordon som tas i bruk för AAE, BLS, FNME och GySEV/ROeEE ska dock ges den standardiserade landskoden.

7

(8)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 6.

8

(9)  EGT L 110, 20.4.2001, s. 1.

9

(10)  Om fordonet är utrustat med mer än ett B-system, måste en enskild kod anges för varje system.

10

Den numeriska koden består av tre tecken, där

| — | 1xx används för ett fordon som är försett med ett signalsystem, |
| --- | --- |

—

1xx används för ett fordon som är försett med ett signalsystem,

| — | 2xx används för ett fordon som är försett med radio. |
| --- | --- |

—

2xx används för ett fordon som är försett med radio.

Xx är den numeriska kod som anges i bilaga B till TSD Trafikstyrning och signalering.

(11)  Om de fyra siffror som ska användas för fält 4 ’löpnummer’ tar slut innan året är slut ska de två första siffrorna i fält 2 var för sig ändras på följande sätt:

11

| — | [5 1] till [5 5] för dragfordon |
| --- | --- |

—

[5 1] till [5 5] för dragfordon

| — | [5 2] till [5 6] för passagerarvagnar |
| --- | --- |

—

[5 2] till [5 6] för passagerarvagnar

| — | [5 3] till [5 7] för godsvagnar |
| --- | --- |

—

[5 3] till [5 7] för godsvagnar

| — | [5 4] till [5 8] för specialfordon |
| --- | --- |

—

[5 4] till [5 8] för specialfordon

(12)  Siffrorna i fält 4 används på följande sätt:

12

| — | Löpnummer från 1 000 till 1 999 för traktionsfordon |
| --- | --- |

—

Löpnummer från 1 000 till 1 999 för traktionsfordon

| — | Löpnummer från 2 000 till 2 999 för passagerarvagnar |
| --- | --- |

—

Löpnummer från 2 000 till 2 999 för passagerarvagnar

| — | Löpnummer från 3 000 till 3 999 för godsvagnar |
| --- | --- |

—

Löpnummer från 3 000 till 3 999 för godsvagnar

| — | Löpnummer från 4 000 till 4 999 för specialfordon |
| --- | --- |

—

Löpnummer från 4 000 till 4 999 för specialfordon

(13)  EUT L 359, 18.12.2006, s. 1.

13

(14)  EUT L 84, 26.3.2008, s. 1.

14

(15)  EUT L 280, 26.10.2010, s. 29.

15

---