# Euroopa Liidu L 78/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.078.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 78 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide24. märts 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.078.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 78

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide24. märts 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 287/2011, 21. märts 2011, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 288/2011, 23. märts 2011, millega rakendatakse (EL) nr 204/2011 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas) artikli 16 lõikeid 1 ja 2 | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 289/2011, 23. märts 2011, millega parandatakse määruse (EL) nr 1272/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul, ungarikeelset teksti | 21 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 290/2011, 23. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 22 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2011/178/ÜVJP, 23. märts 2011, millega muudetakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas | 24 |
| | | 2011/179/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. detsember 2010, riigiabi C 39/96 (ex NN 127/92) kohta, mida Prantsusmaa on andnud äriühingule Coopérative d’exportation du livre français (CELF)
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8938 all)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2011/180/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. märts 2011, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ selles osas, mis tingimustel võib anda loa samasse liiki kuuluvate erinevate köögiviljasortide standardseemnete segude väikepakendite turulelaskmiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1760 all)

   (
  1
  ) | 55 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 287/2011, 21. märts 2011, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 288/2011, 23. märts 2011, millega rakendatakse (EL) nr 204/2011 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas) artikli 16 lõikeid 1 ja 2

13

*

Komisjoni määrus (EL) nr 289/2011, 23. märts 2011, millega parandatakse määruse (EL) nr 1272/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul, ungarikeelset teksti

21

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 290/2011, 23. märts 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

22

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2011/178/ÜVJP, 23. märts 2011, millega muudetakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

24

2011/179/EL

*

Komisjoni otsus, 14. detsember 2010, riigiabi C 39/96 (ex NN 127/92) kohta, mida Prantsusmaa on andnud äriühingule Coopérative d’exportation du livre français (CELF)
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8938 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8938 all)

1

37

2011/180/EL

*

Komisjoni otsus, 23. märts 2011, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ selles osas, mis tingimustel võib anda loa samasse liiki kuuluvate erinevate köögiviljasortide standardseemnete segude väikepakendite turulelaskmiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1760 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1760 all)

1

55

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA riikide alalise komitee otsus nr 5/2010/SC, 9. detsember 2010, millega muudetakse alalise komitee otsust nr 4/2004/SC finantsmehhanismi komitee loomise kohta | 57 |
| | * | EFTA riikide alalise komitee otsus nr 6/2010/SC, 9. detsember 2010, millega laiendatakse EMP finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi ameti ülesandeid | 58 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA riikide alalise komitee otsus nr 5/2010/SC, 9. detsember 2010, millega muudetakse alalise komitee otsust nr 4/2004/SC finantsmehhanismi komitee loomise kohta

57

*

EFTA riikide alalise komitee otsus nr 6/2010/SC, 9. detsember 2010, millega laiendatakse EMP finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi ameti ülesandeid

58

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 290/09/COL, 1. juuli 2009, Tromsi maakonnas pilootide koolituseks antud abi kohta (Norra) | 59 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 290/09/COL, 1. juuli 2009, Tromsi maakonnas pilootide koolituseks antud abi kohta (Norra)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 287/2011,

21. märts 2011,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 2737/90 (2) on nõukogu kehtestanud Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Otsusega 90/480/EMÜ (3) on komisjon kiitnud heaks kahe peamise eksportija võetud kohustused seoses tootega, mille suhtes meetmeid kohaldatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 2737/90 (2) on nõukogu kehtestanud Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Otsusega 90/480/EMÜ (3) on komisjon kiitnud heaks kahe peamise eksportija võetud kohustused seoses tootega, mille suhtes meetmeid kohaldatakse.

| (2) | Pärast seda, kui kaks asjaomast Hiina eksportijat loobusid oma kohustustest, kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 2286/94 (4) vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui kaks asjaomast Hiina eksportijat loobusid oma kohustustest, kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 2286/94 (4) vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 610/95 (5) on nõukogu muutnud määrust (EMÜ) nr 2737/90 ja kehtestanud 33 % suuruse lõpliku tollimaksu volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes. Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel algatatud läbivaatamist („varasema läbivaatamisega seotud uurimine”) pikendati neid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 771/98 (6) veel viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 610/95 (5) on nõukogu muutnud määrust (EMÜ) nr 2737/90 ja kehtestanud 33 % suuruse lõpliku tollimaksu volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes. Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel algatatud läbivaatamist („varasema läbivaatamisega seotud uurimine”) pikendati neid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 771/98 (6) veel viie aasta võrra.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 2268/2004 (7) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 2268/2004 (7) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu.

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 1275/2005 (8) on nõukogu muutnud tootevaliku määratlust, et see hõlmaks ka metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 1275/2005 (8) on nõukogu muutnud tootevaliku määratlust, et see hõlmaks ka metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (6) | Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise (9) kohta, sai komisjon 30. septembril 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa metalliliit (Eurometaux) (edaspidi „taotluse esitaja”) ELi tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 85 % Euroopa Liidus toodetava volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(6)

Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise (9) kohta, sai komisjon 30. septembril 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa metalliliit (Eurometaux) (edaspidi „taotluse esitaja”) ELi tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 85 % Euroopa Liidus toodetava volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi kogutoodangust.

| (7) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(7)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

3.   Algatamine

| (8) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 30. detsembril 2009Euroopa Liidu Teatajas
   (10) avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(8)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 30. detsembril 2009Euroopa Liidu Teatajas
   (10) avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

4.   Uurimine

4.1.   Uurimisperiood

| (9) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.2.   Uurimisega seotud isikud

| (10) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja asjaga teadaolevalt seotud kasutajatele, võrdlusriigi tootjatele ja Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja asjaga teadaolevalt seotud kasutajatele, võrdlusriigi tootjatele ja Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (11) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(11)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (12) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi seitsmelt liidu tootjalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, ühelt võrdlusriigi eksportivalt tootjalt ja kolmelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi seitsmelt liidu tootjalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, ühelt võrdlusriigi eksportivalt tootjalt ja kolmelt kasutajalt.

| (13) | Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu raames, ei andnud komisjonile teavet ega teatanud endast uurimise käigus. Kuna küsitud teabe esitas ainult üks Hiina eksportiv tootja, ei olnud vaja valimit moodustada. |
| --- | --- |

(13)

Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu raames, ei andnud komisjonile teavet ega teatanud endast uurimise käigus. Kuna küsitud teabe esitas ainult üks Hiina eksportiv tootja, ei olnud vaja valimit moodustada.

| (14) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.






  a) | Liidu tootjad







  — | Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

a)

Liidu tootjad

—

Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria

| — | H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Saksamaa |
| --- | --- |

—

H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Saksamaa

| — | Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Prantsusmaa

| — | Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

—

Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Tšehhi Vabariik

| — | Treibacher Industrie AG, Althofen, Austria |
| --- | --- |

—

Treibacher Industrie AG, Althofen, Austria

| b) | Võrdlusriik







  — | Global Tungsten & Powders Corp., USA |
| --- | --- | --- |

b)

Võrdlusriik

—

Global Tungsten & Powders Corp., USA

| c) | Kasutaja







  — | Sandvik Hard Materials, Epinouze, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |

c)

Kasutaja

—

Sandvik Hard Materials, Epinouze, Prantsusmaa

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (15) | Käesolevas läbivaatamises on vaatlusalune toode Hiinast pärit volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 alla. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas läbivaatamises on vaatlusalune toode Hiinast pärit volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 alla.

| (16) | Volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on süsiniku ja volframi ühendid, mida toodetakse termilise töötlemise abil (esimese puhul süsinikrikastamine ja kolmanda puhul sulatamine). Need tooted on vahesaadused, mida kasutatakse sisendmaterjalina kõvasulamist komponentide valmistamisel, milleks on näiteks kõvasulamist lõikeriistad ja raskestikuluvad komponendid, hõõrdekindlates kattekihtides, naftapuurimis- ja kaevandamisseadmete terades ning samuti metallidele joonistamisel ja sepistamisel kasutatavates värvides ja terikutes. |
| --- | --- |

(16)

Volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on süsiniku ja volframi ühendid, mida toodetakse termilise töötlemise abil (esimese puhul süsinikrikastamine ja kolmanda puhul sulatamine). Need tooted on vahesaadused, mida kasutatakse sisendmaterjalina kõvasulamist komponentide valmistamisel, milleks on näiteks kõvasulamist lõikeriistad ja raskestikuluvad komponendid, hõõrdekindlates kattekihtides, naftapuurimis- ja kaevandamisseadmete terades ning samuti metallidele joonistamisel ja sepistamisel kasutatavates värvides ja terikutes.

| (17) | Käesolev uurimine on kinnitanud, et eksportiva tootja valmistatud ja liitu müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve kui liidu tootjate valmistatud ja liidu turul müüdaval tootel ning võrdlusriigis toodetud ja seal müüdaval tootel ning seepärast peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev uurimine on kinnitanud, et eksportiva tootja valmistatud ja liitu müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve kui liidu tootjate valmistatud ja liidu turul müüdaval tootel ning võrdlusriigis toodetud ja seal müüdaval tootel ning seepärast peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (18) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas dumpingu toimumise korral võiks praeguste meetmete aegumine põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. Tuletatakse meelde, et kõnealuse artikli kohases uurimises turumajanduslikku kohtlemist uuesti ei käsitleta. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas dumpingu toimumise korral võiks praeguste meetmete aegumine põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. Tuletatakse meelde, et kõnealuse artikli kohases uurimises turumajanduslikku kohtlemist uuesti ei käsitleta.

| (19) | Nagu eespool selgitatud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate puhul vaja valimit moodustada. |
| --- | --- |

(19)

Nagu eespool selgitatud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate puhul vaja valimit moodustada.

| (20) | Valimi moodustamise etapis näis, et ainuke koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esindab vähem kui 5 % liitu suunatud Hiina koguekspordist. Hiina ametiasutusi ja teisi huvitatud isikuid teavitati võimalusest, et eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud sellele teatele ühtki vastust. |
| --- | --- |

(20)

Valimi moodustamise etapis näis, et ainuke koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esindab vähem kui 5 % liitu suunatud Hiina koguekspordist. Hiina ametiasutusi ja teisi huvitatud isikuid teavitati võimalusest, et eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud sellele teatele ühtki vastust.

| (21) | Ent edasise uurimise käigus parandas koostööd teinud eksportiv tootja küsimustiku vastuses liitu suunatud eksportmüügiga seotud vea ning parandas liitu suunatud ekspordi mahu suuremaks. Paralleelselt analüüsiti Hiinast liitu eksporditud vaatlusaluse toote koguseid lähemalt Eurostati andmete põhjal. Selle tulemusena ja pärast küsimustiku vastuse kontrollimist tehti kindlaks, et koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordimaht oli väga suur (11). Nende tulemuste põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge. |
| --- | --- |

(21)

Ent edasise uurimise käigus parandas koostööd teinud eksportiv tootja küsimustiku vastuses liitu suunatud eksportmüügiga seotud vea ning parandas liitu suunatud ekspordi mahu suuremaks. Paralleelselt analüüsiti Hiinast liitu eksporditud vaatlusaluse toote koguseid lähemalt Eurostati andmete põhjal. Selle tulemusena ja pärast küsimustiku vastuse kontrollimist tehti kindlaks, et koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordimaht oli väga suur (11). Nende tulemuste põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge.

2.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

2.1.   Võrdlusriik

| (22) | Kuna ühelegi Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati eelmistes uurimistes normaalväärtus Hiina puhul kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätete põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Kuna ühelegi Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati eelmistes uurimistes normaalväärtus Hiina puhul kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätete põhjal.

| (23) | Algatamisteates nähti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina ette Ameerika Ühendriigid. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku sobivuse kohta märkusi esitama. Üheltki isikult ei saadud kõnealuses küsimuses märkusi ega vastuväiteid. USAd kasutati ka esialgses uurimises võrdlusriigina ning ei olnud ilmnenud uusi või muutunud tingimusi, mis oleks andnud põhjust seda muuta, ja ka komisjonile ei olnud edastatud asjaomast teadet. Leiti, et USA on tüüpiline võrdlusturg, eeskätt USA omamaise turu avatust ja konkurentsivõimet silmas pidades. Lisaks nõustus üks USA tootja käesolevas läbivaatamises koostööd tegema. |
| --- | --- |

(23)

Algatamisteates nähti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina ette Ameerika Ühendriigid. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku sobivuse kohta märkusi esitama. Üheltki isikult ei saadud kõnealuses küsimuses märkusi ega vastuväiteid. USAd kasutati ka esialgses uurimises võrdlusriigina ning ei olnud ilmnenud uusi või muutunud tingimusi, mis oleks andnud põhjust seda muuta, ja ka komisjonile ei olnud edastatud asjaomast teadet. Leiti, et USA on tüüpiline võrdlusturg, eeskätt USA omamaise turu avatust ja konkurentsivõimet silmas pidades. Lisaks nõustus üks USA tootja käesolevas läbivaatamises koostööd tegema.

| (24) | Seepärast valiti käesolevas läbivaatamises turumajanduslikuks võrdlusriigiks USA. |
| --- | --- |

(24)

Seepärast valiti käesolevas läbivaatamises turumajanduslikuks võrdlusriigiks USA.

2.2.   Normaalväärtus

| (25) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi USA koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st USA turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tooteliikide eest makstud või makstavate hindade alusel. |
| --- | --- |

(25)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi USA koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st USA turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tooteliikide eest makstud või makstavate hindade alusel.

| (26) | Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(26)

Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

| (27) | Kõigepealt tehti kindlaks, kas USA koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. Koostööd tegeva USA tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(27)

Kõigepealt tehti kindlaks, kas USA koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. Koostööd tegeva USA tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.

| (28) | Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti USA turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(28)

Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti USA turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.

| (29) | Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(29)

Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

2.3.   Ekspordihind

| (30) | Nagu eespool selgitatud, langes koostööd teinud eksportiva tootja arvele rohkem kui 90 % Hiinast liitu saabuvast koguimpordist, mistõttu uuriti ekspordihinda selle eksportiva tootja esitatud andmete alusel, st liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstava ja nõuetekohaselt kohandatud hinna alusel. |
| --- | --- |

(30)

Nagu eespool selgitatud, langes koostööd teinud eksportiva tootja arvele rohkem kui 90 % Hiinast liitu saabuvast koguimpordist, mistõttu uuriti ekspordihinda selle eksportiva tootja esitatud andmete alusel, st liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstava ja nõuetekohaselt kohandatud hinna alusel.

2.4.   Võrdlus

| (31) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil, samal kaubandustasandil ja samal maksustamistasemel. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandusi tehti mereveo ja kodumaise veo-, kindlustus-, panga- ja pakendamiskulude osas. Lisaks tehti ekspordimaksu arvessevõtmiseks viieprotsendine kohandus ekspordihinna suhtes ja käibemaksu arvessevõtmiseks kohandus normaalväärtuse suhtes. |
| --- | --- |

(31)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil, samal kaubandustasandil ja samal maksustamistasemel. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandusi tehti mereveo ja kodumaise veo-, kindlustus-, panga- ja pakendamiskulude osas. Lisaks tehti ekspordimaksu arvessevõtmiseks viieprotsendine kohandus ekspordihinna suhtes ja käibemaksu arvessevõtmiseks kohandus normaalväärtuse suhtes.

2.5.   Dumpingumarginaal

| (32) | Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt määrati dumpingumarginaal kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdluse põhjal kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas üle 80 % ulatuva dumpingu olemasolu uurimisperioodil, mis oli seega märkimisväärselt kõrgemal tasemel kui viimase uurimise ajal (31 %). Konfidentsiaalsusnõude tõttu ei ole võimalik avaldada täpset dumpingumarginaali. Arvutused on tehtud andmete põhjal, mille esitas üks Hiina eksportiv tootja ning üks võrdlusriigi tootja. Dumpingumarginaali avaldamine võimaldaks nii koostööd teinud Hiina eksportival tootjal kui ka võrdlusriigi tootjal tuletada vastastikku teineteise normaalväärtuse ja ekspordihinna, mille tagajärjel rikutaks selgelt mõlema poole õigust konfidentsiaalsusele. |
| --- | --- |

(32)

Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt määrati dumpingumarginaal kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdluse põhjal kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas üle 80 % ulatuva dumpingu olemasolu uurimisperioodil, mis oli seega märkimisväärselt kõrgemal tasemel kui viimase uurimise ajal (31 %). Konfidentsiaalsusnõude tõttu ei ole võimalik avaldada täpset dumpingumarginaali. Arvutused on tehtud andmete põhjal, mille esitas üks Hiina eksportiv tootja ning üks võrdlusriigi tootja. Dumpingumarginaali avaldamine võimaldaks nii koostööd teinud Hiina eksportival tootjal kui ka võrdlusriigi tootjal tuletada vastastikku teineteise normaalväärtuse ja ekspordihinna, mille tagajärjel rikutaks selgelt mõlema poole õigust konfidentsiaalsusele.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   Sissejuhatav märkus

| (33) | Käesolevas punktis sisalduvad andmed on saadud koostööd teinud eksportiva tootja, Eurostati ja läbivaatamise taotlusega esitatud andmete alusel. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevas punktis sisalduvad andmed on saadud koostööd teinud eksportiva tootja, Eurostati ja läbivaatamise taotlusega esitatud andmete alusel.

3.2.   Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus

| (34) | Koostööd teinud Hiina eksportiva tootja vaba tootmisvõimsuse andmed on esitatud kas 20 % väiksema või suuremana, et järgida konfidentsiaalsusnõuet. Hiina tootmisvõimsus oli ligikaudu 21 000 tonni 2006. ja 2007. aastal ning suurenes oluliselt ehk ligikaudu 35 000 tonnini 2008. aastal ja uurimisperioodil, mis tähendab vaatlusalusel perioodil suurenemist rohkem kui 80 %. Need on ettevaatlikud arvutused, sest läbivaatamise taotluses teatati 50 000 tonni lähedusse küündivast tootmisvõimsusest. |
| --- | --- |

(34)

Koostööd teinud Hiina eksportiva tootja vaba tootmisvõimsuse andmed on esitatud kas 20 % väiksema või suuremana, et järgida konfidentsiaalsusnõuet. Hiina tootmisvõimsus oli ligikaudu 21 000 tonni 2006. ja 2007. aastal ning suurenes oluliselt ehk ligikaudu 35 000 tonnini 2008. aastal ja uurimisperioodil, mis tähendab vaatlusalusel perioodil suurenemist rohkem kui 80 %. Need on ettevaatlikud arvutused, sest läbivaatamise taotluses teatati 50 000 tonni lähedusse küündivast tootmisvõimsusest.

| (35) | Lisaks teatas koostööd teinud eksportiv tootja tootmisvõimsuse olulisest suurenemisest vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks teatas koostööd teinud eksportiv tootja tootmisvõimsuse olulisest suurenemisest vaatlusalusel perioodil.

| (36) | Uurimise käigus kogutud teabe põhjal ületas Hiina tootmise koguvõimsus Hiina tegelikku tootmist märkimisväärselt (vähemalt 20 000 tonniga 2008. aastal ja uurimisperioodil). |
| --- | --- |

(36)

Uurimise käigus kogutud teabe põhjal ületas Hiina tootmise koguvõimsus Hiina tegelikku tootmist märkimisväärselt (vähemalt 20 000 tonniga 2008. aastal ja uurimisperioodil).

| (37) | Uurimisperioodil oli Hiinas vaba tootmisvõimsus, mis vastas liidu tarbimise kuuekordsele mahule (25 000 tonni, samas kui liidu tarbimine on 3 800 tonni). |
| --- | --- |

(37)

Uurimisperioodil oli Hiinas vaba tootmisvõimsus, mis vastas liidu tarbimise kuuekordsele mahule (25 000 tonni, samas kui liidu tarbimine on 3 800 tonni).

| (38) | Eelnevat silmas pidades on selge, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa Hiina kasutamata toomisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Eelnevat silmas pidades on selge, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa Hiina kasutamata toomisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks.

| (39) | Pealegi osutas uurimise käigus esitatud teave olulistele moonutustele vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatava tooraine turul. Esiteks kehtivad tooraine suhtes Hiina ametiasutuste antud kvoodid. Teiseks piiravad Hiina ametiasutused juurdepääsu toorainele ekspordimaksude kehtestamise ja käibemaksu tagastamise korra põhimõtetega, mida, nagu põhjenduses 31 märgitud, kohaldati ka vaatlusaluse toote suhtes. Muude asjaolude kõrval osutavad ka need tegurid dumpingu jätkumise tõenäosusele käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(39)

Pealegi osutas uurimise käigus esitatud teave olulistele moonutustele vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatava tooraine turul. Esiteks kehtivad tooraine suhtes Hiina ametiasutuste antud kvoodid. Teiseks piiravad Hiina ametiasutused juurdepääsu toorainele ekspordimaksude kehtestamise ja käibemaksu tagastamise korra põhimõtetega, mida, nagu põhjenduses 31 märgitud, kohaldati ka vaatlusaluse toote suhtes. Muude asjaolude kõrval osutavad ka need tegurid dumpingu jätkumise tõenäosusele käesoleval juhul.

3.3.   Liidu turu atraktiivsus ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad

| (40) | Koostööd teinud eksportija esitatud hinnateave, mida ei saa avaldada, näitab, et Hiina eksportivad tootjad on liidu turust tõepoolest huvitatud. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul (välja arvatud 2007. aastal) olid muudes kolmandates riikides saavutatud hinnad madalamad liidu suhtes kehtinud hindadest (umbkaudu 10–20 % madalamad vaatlusaluse perioodi eri aastatel). |
| --- | --- |

(40)

Koostööd teinud eksportija esitatud hinnateave, mida ei saa avaldada, näitab, et Hiina eksportivad tootjad on liidu turust tõepoolest huvitatud. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul (välja arvatud 2007. aastal) olid muudes kolmandates riikides saavutatud hinnad madalamad liidu suhtes kehtinud hindadest (umbkaudu 10–20 % madalamad vaatlusaluse perioodi eri aastatel).

| (41) | Neil põhjustel võib järeldada, et saavutatavaid hindu silmas pidades on ELi turg Hiina eksportijate jaoks kindlasti atraktiivne alternatiiv. |
| --- | --- |

(41)

Neil põhjustel võib järeldada, et saavutatavaid hindu silmas pidades on ELi turg Hiina eksportijate jaoks kindlasti atraktiivne alternatiiv.

| (42) | Sel põhjusel on meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina eksportivatel tootjatel stiimul suunata oma eksport liidu turule. Liidu turu valdavalt kõrge hinnatase võimaldaks Hiina eksportivatel tootjatel saavutada paremaid kasumimarginaale. |
| --- | --- |

(42)

Sel põhjusel on meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina eksportivatel tootjatel stiimul suunata oma eksport liidu turule. Liidu turu valdavalt kõrge hinnatase võimaldaks Hiina eksportivatel tootjatel saavutada paremaid kasumimarginaale.

3.4.   Meetmetest kõrvalehoidmine

| (43) | 2005. aastal laiendati meetmete kohaldamisala veel ühe CN-koodi hõlmamisega, sest leiti, et Hiina eksportijad on meetmetest kõrvale hoidunud, lisades volframkarbiidi pulbrile väikestes kogustes teist metallipulbrit (peamiselt koobaltit) (12). See kinnitatud meetmetest kõrvalehoidmise viis on veel üks asjaolu, mis osutab dumpingu jätkumise tõenäosusele. See on selge tõend selle kohta, et Euroopa turg on endiselt atraktiivne Hiina eksportivate tootjate jaoks, kes dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suunaksid volframkarbiidi ELi tõenäoliselt suuremates kogustes. |
| --- | --- |

(43)

2005. aastal laiendati meetmete kohaldamisala veel ühe CN-koodi hõlmamisega, sest leiti, et Hiina eksportijad on meetmetest kõrvale hoidunud, lisades volframkarbiidi pulbrile väikestes kogustes teist metallipulbrit (peamiselt koobaltit) (12). See kinnitatud meetmetest kõrvalehoidmise viis on veel üks asjaolu, mis osutab dumpingu jätkumise tõenäosusele. See on selge tõend selle kohta, et Euroopa turg on endiselt atraktiivne Hiina eksportivate tootjate jaoks, kes dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suunaksid volframkarbiidi ELi tõenäoliselt suuremates kogustes.

3.5.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (44) | Eespoolne analüüs näitab, et Hiina impordi sisenemine ELi turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige ELi ja muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete analüüsi, samuti olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(44)

Eespoolne analüüs näitab, et Hiina impordi sisenemine ELi turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige ELi ja muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete analüüsi, samuti olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline.

D.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Liidu tootmisharu määratlus

| (45) | Liidus valmistab samasugust toodet seitse äriühingut või kontserni. |
| --- | --- |

(45)

Liidus valmistab samasugust toodet seitse äriühingut või kontserni.

| (46) | Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”. |
| --- | --- |

(46)

Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.

2.   Sissejuhatavad märkused

| (47) | Hiinast liitu imporditud vaatlusalust toodet käsitlevad andmed tuli esitada algmääruse artikli 19 alusel konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(47)

Hiinast liitu imporditud vaatlusalust toodet käsitlevad andmed tuli esitada algmääruse artikli 19 alusel konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud kujul.

| (48) | TARICi koodi 3824300010 alla kuuluva impordi koguste osas tuleb märkida, et kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi impordiandmed (CN-kood 3824 30 00) katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. TARICi andmed on konfidentsiaalsed, sest nende üksikasjalikkuse aste võimaldab asjaosalisi kindlaks teha. Seepärast on osa teavet esitatud vahemikena. |
| --- | --- |

(48)

TARICi koodi 3824300010 alla kuuluva impordi koguste osas tuleb märkida, et kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi impordiandmed (CN-kood 3824 30 00) katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. TARICi andmed on konfidentsiaalsed, sest nende üksikasjalikkuse aste võimaldab asjaosalisi kindlaks teha. Seepärast on osa teavet esitatud vahemikena.

| (49) | Liidu tootmisharu andmed saadi seitsme liidu tootja küsimustikuvastustest. |
| --- | --- |

(49)

Liidu tootmisharu andmed saadi seitsme liidu tootja küsimustikuvastustest.

3.   Tarbimine liidu turul

| (50) | Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal. |
| --- | --- |

(50)

Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal.

| (51) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 62 %, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Uurimisperioodil vähenes tarbimine 63 % võrreldes 2008. aastaga.

  Tabel 1


  Tarbimine | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | | | | |
| + | koguimport |

(51)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 62 %, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Uurimisperioodil vähenes tarbimine 63 % võrreldes 2008. aastaga.

Tabel 1

Tarbimine

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

+

koguimport

1 766

1 885

2 303

755

| + | ELi turul müüdud ELi toodang |
| --- | --- |

+

ELi turul müüdud ELi toodang

8 281

8 334

7 981

3 024

| = | tarbimine |
| --- | --- |

=

tarbimine

10 047

10 218

10 284

3 779

aastane kasv

2 %

1 %

–63 %

4.   Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht, turuosa ja hinnad

| (52) | Järgnevalt on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

  Tabel 2


  Hiinast pärit import | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | Rohkem kui 700 | Rohkem kui 700 | Rohkem kui 400 | Rohkem kui 60 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 104 | 60 | 11 |
| Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa | 7,1 % | 7,3 % | 4,2 % | 2,1 % |
| Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 85 | 88 | 86 |

(52)

Järgnevalt on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

Tabel 2

Hiinast pärit import

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

Rohkem kui 700

Rohkem kui 700

Rohkem kui 400

Rohkem kui 60

Indeks (2006 = 100)

100

104

60

11

Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa

7,1 %

7,3 %

4,2 %

2,1 %

Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn)

25 622

21 883

22 434

22 110

Indeks (2006 = 100)

100

85

88

86

| (53) | Hiinast pärit dumpinguhinnaga vaatlusaluse toote import vähenes vaatlusalusel perioodil 89 % ja jõudis uurimisperioodil ligikaudu 80 tonni tasemeni. Selle turuosa langes 7,1 protsendilt 2006. aastal 2,1 protsendile uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(53)

Hiinast pärit dumpinguhinnaga vaatlusaluse toote import vähenes vaatlusalusel perioodil 89 % ja jõudis uurimisperioodil ligikaudu 80 tonni tasemeni. Selle turuosa langes 7,1 protsendilt 2006. aastal 2,1 protsendile uurimisperioodil.

| (54) | Seda vähenemist võib seletada sellega, et vaatlusalusel perioodil suurenes tarbimine Hiina omamaisel turul oluliselt. Lisaks näib, et Hiina ametiasutuste eesmärk on ekspordikvootide ja eksporditariifide süsteemi kaudu säilitada Hiina volframiressursse. |
| --- | --- |

(54)

Seda vähenemist võib seletada sellega, et vaatlusalusel perioodil suurenes tarbimine Hiina omamaisel turul oluliselt. Lisaks näib, et Hiina ametiasutuste eesmärk on ekspordikvootide ja eksporditariifide süsteemi kaudu säilitada Hiina volframiressursse.

| (55) | Hiina impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 14 %. See areng peegeldab üldist suundumust, mida on täheldatud ka liidu tootmisharu hindade osas. |
| --- | --- |

(55)

Hiina impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 14 %. See areng peegeldab üldist suundumust, mida on täheldatud ka liidu tootmisharu hindade osas.

| (56) | Samuti näitas võrdlus, et Hiinast pärit impordi hinnad olid pärast kehtiva dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamist liidu tootmisharu hindadest rohkem kui 10 % madalamad. Need tulemused on samad kui viimase läbivaatamisega seotud uurimise puhul (13). |
| --- | --- |

(56)

Samuti näitas võrdlus, et Hiinast pärit impordi hinnad olid pärast kehtiva dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamist liidu tootmisharu hindadest rohkem kui 10 % madalamad. Need tulemused on samad kui viimase läbivaatamisega seotud uurimise puhul (13).

5.   Muudest riikidest pärit import

| (57) | Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

  Tabel 3


  Muudest riikidest pärit import | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import muudest riikidest (tonnides) | 1 050 | 1 138 | 1 873 | 675 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 178 | 64 |
| Muudest riikidest pärit impordi turuosa | 10,5 % | 11,1 % | 18,2 % | 17,9 % |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 79 | 91 |
| USA turuosa | 4,2 % | 3,9 % | 3,9 % | 3,6 % |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 |
| Lõuna-Korea turuosa | 2,2 % | 2,4 % | 2,6 % | 4,4 % |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 |

(57)

Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

Tabel 3

Muudest riikidest pärit import

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Import muudest riikidest (tonnides)

1 050

1 138

1 873

675

Indeks (2006 = 100)

100

108

178

64

Muudest riikidest pärit impordi turuosa

10,5 %

11,1 %

18,2 %

17,9 %

Keskmine hind (eurot/tonn)

27 309,1

26 626,0

21 607,5

24 867,4

Indeks (2006 = 100)

100

97

79

91

USA turuosa

4,2 %

3,9 %

3,9 %

3,6 %

Keskmine hind (eurot/tonn)

32 948,1

32 356,0

29 353,3

32 054,4

Lõuna-Korea turuosa

2,2 %

2,4 %

2,6 %

4,4 %

Keskmine hind (eurot/tonn)

33 733,8

29 969,5

25 789,0

24 503,7

| (58) | Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 36 %. See järgis vähenevast tarbimisest (62 % langus) tingitud üldist turusuundumust, kuid teistsuguses tempos. Seega on kõnealuse impordi turuosa suurenenud 10,5 %-lt 17,9 %-le. Siiski ei saa pidada kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule negatiivseks, nagu on näidatud allpool põhjendustes 85–88. |
| --- | --- |

(58)

Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 36 %. See järgis vähenevast tarbimisest (62 % langus) tingitud üldist turusuundumust, kuid teistsuguses tempos. Seega on kõnealuse impordi turuosa suurenenud 10,5 %-lt 17,9 %-le. Siiski ei saa pidada kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule negatiivseks, nagu on näidatud allpool põhjendustes 85–88.

| (59) | Tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil Korea Vabariigi (edaspidi „Korea”) turuosa kahekordistus, ulatudes 4,4 %ni. Korea keskmised impordihinnad alanesid vaatlusalusel perioodil, ent jäid püsivalt kõrgemaks kui Hiina ekspordi keskmised müügihinnad. |
| --- | --- |

(59)

Tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil Korea Vabariigi (edaspidi „Korea”) turuosa kahekordistus, ulatudes 4,4 %ni. Korea keskmised impordihinnad alanesid vaatlusalusel perioodil, ent jäid püsivalt kõrgemaks kui Hiina ekspordi keskmised müügihinnad.

6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (60) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

6.1.   Tootmine

| (61) | Liidu tootmisharu toodang suurenes esmalt 2006. aastaga võrreldes 5,8 % aastal 2007 ja 11,6 % aastal 2008 ning vähenes siis 2008. aastaga võrreldes uurimisperioodil järsult 56 %.

  Tabel 4


  Liidu kogutoodang | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | | | | |
| Toodang | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4 861 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 106 | 112 | 48 |

(61)

Liidu tootmisharu toodang suurenes esmalt 2006. aastaga võrreldes 5,8 % aastal 2007 ja 11,6 % aastal 2008 ning vähenes siis 2008. aastaga võrreldes uurimisperioodil järsult 56 %.

Tabel 4

Liidu kogutoodang

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

Toodang

10 094

10 679

11 268

4 861

Indeks (2006 = 100)

100

106

112

48

6.2.   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (62) | 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas tootmisvõimsus 10,8 %. Kuna toodang vähenes eeskätt uurimisperioodil, vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendamine kokku 57 % ning uurimisperioodil jõuti tootmisvõimsuse rakendamiseni 39 % ulatuses.

  Tabel 5


  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | | | | |
| Tootmisvõimsus | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 110 | 111 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 91 % | 92 % | 92 % | 39 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 101 | 43 |

(62)

2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas tootmisvõimsus 10,8 %. Kuna toodang vähenes eeskätt uurimisperioodil, vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendamine kokku 57 % ning uurimisperioodil jõuti tootmisvõimsuse rakendamiseni 39 % ulatuses.

Tabel 5

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

Tootmisvõimsus

11 110

11 610

12 230

12 310

Indeks (2006 = 100)

100

105

110

111

Tootmisvõimsuse rakendamine

91 %

92 %

92 %

39 %

Indeks (2006 = 100)

100

101

101

43

6.3.   Varud

| (63) | Liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid 2006. aastaga võrreldes 2008. aastal 20 % ning vähenesid seejärel uurimisperioodil 26 %.

  Tabel 6


  Varud | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | | | | |
| Lõppvarud | 1 714 | 1 808 | 2 054 | 1 514 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 106 | 120 | 88 |

(63)

Liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid 2006. aastaga võrreldes 2008. aastal 20 % ning vähenesid seejärel uurimisperioodil 26 %.

Tabel 6

Varud

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

Lõppvarud

1 714

1 808

2 054

1 514

Indeks (2006 = 100)

100

106

120

88

6.4.   Müügimaht

| (64) | Liidu tootmisharu müük liidu turu sõltumatutele klientidele kasvas aastatel 2006–2008 ning seejärel kahanes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 61 %. Müügimaht suurenes aastatel 2007 ja 2008, kuid uurimisperioodil vähenes järsult. See areng vastab liidu turu üldisele kahaneva tarbimise suundumusele.

  Tabel 7


  Müük sõltumatutele klientidele | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 5 594 | 5 630 | 5 874 | 2 292 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 105 | 41 |

(64)

Liidu tootmisharu müük liidu turu sõltumatutele klientidele kasvas aastatel 2006–2008 ning seejärel kahanes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 61 %. Müügimaht suurenes aastatel 2007 ja 2008, kuid uurimisperioodil vähenes järsult. See areng vastab liidu turu üldisele kahaneva tarbimise suundumusele.

Tabel 7

Müük sõltumatutele klientidele

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

5 594

5 630

5 874

2 292

Indeks (2006 = 100)

100

101

105

41

6.5.   Turuosa

| (65) | Liidu tootmisharu turuosa oli aastatel 2006–2008 üsna stabiilne ja suurenes seejärel 2008. aastast kuni uurimisperioodini neli protsendipunkti. Kokkuvõttes on see vaatlusalusel perioodil suurenenud viis protsendipunkti.

  Tabel 8


  ELi turuosa | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi turuosa | 56 % | 55 % | 57 % | 61 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 99 | 103 | 109 |

(65)

Liidu tootmisharu turuosa oli aastatel 2006–2008 üsna stabiilne ja suurenes seejärel 2008. aastast kuni uurimisperioodini neli protsendipunkti. Kokkuvõttes on see vaatlusalusel perioodil suurenenud viis protsendipunkti.

Tabel 8

ELi turuosa

2006

2007

2008

Uurimisperiood

ELi turuosa

56 %

55 %

57 %

61 %

Indeks (2006 = 100)

100

99

103

109

6.6.   Kasv

| (66) | Kuna müügi kahanemine oli pisut aeglasem kui tarbimise vähenemine, õnnestus ühenduse tootmisharul turuosa veidi juurde võita. |
| --- | --- |

(66)

Kuna müügi kahanemine oli pisut aeglasem kui tarbimise vähenemine, õnnestus ühenduse tootmisharul turuosa veidi juurde võita.

6.7.   Tööhõive

| (67) | Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %. Tööhõive vähenes ka aastatel 2006–2008, kui tootmine veidi suurenes, mis näitab liidu tootmisharu tehtud jõupingutusi tootlikkuse parandamiseks. Uurimisperioodi ajal tingis aga toodangu järsk vähenemine tööhõive olukorra tunduva halvenemise.

  Tabel 9


  Tööhõive | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine (vaatlusalune periood) | | | | |
| Kogutööhõive | 674 | 667 | 653 | 557 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 99 | 97 | 83 |

(67)

Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %. Tööhõive vähenes ka aastatel 2006–2008, kui tootmine veidi suurenes, mis näitab liidu tootmisharu tehtud jõupingutusi tootlikkuse parandamiseks. Uurimisperioodi ajal tingis aga toodangu järsk vähenemine tööhõive olukorra tunduva halvenemise.

Tabel 9

Tööhõive

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Keskmine (vaatlusalune periood)

Kogutööhõive

674

667

653

557

Indeks (2006 = 100)

100

99

97

83

6.8.   Tootlikkus

| (68) | Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, suurenes 2006. aastaga võrreldes 2007. aastal 7 % ja 2008. aastal 15 % ning vähenes seejärel 49 % 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

  Tabel 10


  Tootlikkus | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides aastas ühe töötaja kohta) | 15 | 16 | 17 | 9 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 107 | 115 | 58 |

(68)

Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, suurenes 2006. aastaga võrreldes 2007. aastal 7 % ja 2008. aastal 15 % ning vähenes seejärel 49 % 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

Tabel 10

Tootlikkus

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides aastas ühe töötaja kohta)

15

16

17

9

Indeks (2006 = 100)

100

107

115

58

6.9.   Müügihinnad

| (69) | Liidu tootmisharu keskmised tehasehinnad müügil sõltumatutele klientidele liidu turul näitasid vaatlusalusel perioodil langustrendi. Kokkuvõttes pidi liidu tootmisharu oma hindu 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15,4 % langetama. |
| --- | --- |

(69)

Liidu tootmisharu keskmised tehasehinnad müügil sõltumatutele klientidele liidu turul näitasid vaatlusalusel perioodil langustrendi. Kokkuvõttes pidi liidu tootmisharu oma hindu 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15,4 % langetama.

| (70) | Nagu selgitatud põhjendustes 55 ja 56, järgisid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad samasugust trendi kui liidu tootmisharu omad, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes kogu aeg madalamad. Uurimisperioodil olid Hiinast pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hindadest rohkem kui 10 % madalamad.

  Tabel 11


  Ühiku müügihind ELi turul | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügi ühikuhinnad (eurot/tonn) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 94 | 85 |

(70)

Nagu selgitatud põhjendustes 55 ja 56, järgisid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad samasugust trendi kui liidu tootmisharu omad, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes kogu aeg madalamad. Uurimisperioodil olid Hiinast pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hindadest rohkem kui 10 % madalamad.

Tabel 11

Ühiku müügihind ELi turul

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Liidu müügi ühikuhinnad (eurot/tonn)

31 030

29 995

29 072

26 241

Indeks (2006 = 100)

100

97

94

85

6.10.   Töötasud

| (71) | Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 4,8 %.

  Tabel 12


  Tööjõukulud | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud töötaja kohta aastas | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 106 | 105 |

(71)

Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 4,8 %.

Tabel 12

Tööjõukulud

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tööjõukulud töötaja kohta aastas

53 614

54 613

56 564

56 221

Indeks (2006 = 100)

100

102

106

105

6.11.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (72) | Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas ajavahemikul 2006–2008 18 %. Aastate 2007 ja 2008 vahel kasvasid investeeringud 103 %. Seevastu uurimisperioodil vähenesid investeeringud võrreldes 2008. aastaga 65 %. |
| --- | --- |

(72)

Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas ajavahemikul 2006–2008 18 %. Aastate 2007 ja 2008 vahel kasvasid investeeringud 103 %. Seevastu uurimisperioodil vähenesid investeeringud võrreldes 2008. aastaga 65 %.

| (73) | Investeeriti peamiselt uute tootmisseadmete ehitamisse, selleks et kasutatud materjalist ja vanametallist volframit toota. Investeeringuid tuli vähendada järgmistel põhjustel: i) üldine tootmise vähenemine liidu turul, ii) toorainega seotud moonutused (vt põhjendus 39), iii) majanduskriis. |
| --- | --- |

(73)

Investeeriti peamiselt uute tootmisseadmete ehitamisse, selleks et kasutatud materjalist ja vanametallist volframit toota. Investeeringuid tuli vähendada järgmistel põhjustel: i) üldine tootmise vähenemine liidu turul, ii) toorainega seotud moonutused (vt põhjendus 39), iii) majanduskriis.

| (74) | Uurimisperioodil ei tehtud olulisi investeeringuid. Seda on suures osas võimalik seletada majanduskriisiga, mis algas 2008. aastal ja mille põhi jõudis kätte uurimisperioodi ajal, kui uue kapitali hankimine oli veelgi raskem.

  Tabel 13


  Investeeringud | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7 568 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 58 | 118 | 41 |

(74)

Uurimisperioodil ei tehtud olulisi investeeringuid. Seda on suures osas võimalik seletada majanduskriisiga, mis algas 2008. aastal ja mille põhi jõudis kätte uurimisperioodi ajal, kui uue kapitali hankimine oli veelgi raskem.

Tabel 13

Investeeringud

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

18 403

10 711

21 756

7 568

Indeks (2006 = 100)

100

58

118

41

6.12.   Tulusus ja investeeringute tasuvus

| (75) | Osaliselt tänu kohaldatavatele dumpinguvastastele meetmetele ja osaliselt tänu liidu tootmisharu jõupingutustele mitmekesistada tooraineallikaid, suutis liidu tootmisharu ajavahemikus 2006–2008 säilitada positiivse tulususe, isegi kui see kõnesoleval perioodil langes üldiselt 26 %. Siiski oli uurimisperioodil liidu tootmisharu tulemus palju kehvem, mis näitab selles suhtes teatavat ebakindlust. |
| --- | --- |

(75)

Osaliselt tänu kohaldatavatele dumpinguvastastele meetmetele ja osaliselt tänu liidu tootmisharu jõupingutustele mitmekesistada tooraineallikaid, suutis liidu tootmisharu ajavahemikus 2006–2008 säilitada positiivse tulususe, isegi kui see kõnesoleval perioodil langes üldiselt 26 %. Siiski oli uurimisperioodil liidu tootmisharu tulemus palju kehvem, mis näitab selles suhtes teatavat ebakindlust.

| (76) | Investeeringute tasuvuse trend kattus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul laias laastus tulususe omaga.

  Tabel 14


  Tulusus ja investeerinute tasuvus | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (protsent netomüügist) | 10,3 % | 5,8 % | 7,6 % | –19,5 % |
| Investeeringute tasuvus (netokasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 34,8 % | 22,1 % | 28,8 % | –28,6 % |

(76)

Investeeringute tasuvuse trend kattus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul laias laastus tulususe omaga.

Tabel 14

Tulusus ja investeerinute tasuvus

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (protsent netomüügist)

10,3 %

5,8 %

7,6 %

–19,5 %

Investeeringute tasuvus (netokasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)

34,8 %

22,1 %

28,8 %

–28,6 %

6.13.   Rahavoog

| (77) | Rahavoogude liikumine, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, püsis uuritava perioodi jooksul positiivsena. Siiski vähenes see 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes 35 %.

  Tabel 15


  Rahavoog | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 110 | 122 | 65 |

(77)

Rahavoogude liikumine, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, püsis uuritava perioodi jooksul positiivsena. Siiski vähenes see 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes 35 %.

Tabel 15

Rahavoog

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

36 125

39 868

44 102

23 540

Indeks (2006 = 100)

100

110

122

65

6.14.   Dumpingumarginaali suurusjärk

| (78) | Dumpingumüük Hiinast jätkus uurimisperioodil tasemel, mis on märkimisväärselt kõrgem praeguste meetmete tasemest. Võttes pealegi arvesse toorainega seotud moonutusi, Hiina vaba tootmisvõimsust ja Hiinast pärit impordi hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks. |
| --- | --- |

(78)

Dumpingumüük Hiinast jätkus uurimisperioodil tasemel, mis on märkimisväärselt kõrgem praeguste meetmete tasemest. Võttes pealegi arvesse toorainega seotud moonutusi, Hiina vaba tootmisvõimsust ja Hiinast pärit impordi hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks.

6.15.   Toibumine varasemast dumpingust

| (79) | Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on varasema dumpingu mõjust toibunud. Jõuti järeldusele, et tal on õnnestunud sellisest mõjust suuremalt jaolt toibuda, arvestades asjaolu, et kehtivad dumpinguvastased meetmed on osutunud tulemuslikuks. Kuid majanduskriis on selle protsessi peatanud ja liidu tootmisharu raskusi süvendanud. |
| --- | --- |

(79)

Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on varasema dumpingu mõjust toibunud. Jõuti järeldusele, et tal on õnnestunud sellisest mõjust suuremalt jaolt toibuda, arvestades asjaolu, et kehtivad dumpinguvastased meetmed on osutunud tulemuslikuks. Kuid majanduskriis on selle protsessi peatanud ja liidu tootmisharu raskusi süvendanud.

7.   Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju

7.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (80) | Paralleelselt kahaneva tarbimisega liidus vähenes Hiina impordi turuosa 7,1 protsendilt 2,1 protsendile (vt põhjendus 52). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnatase. Nagu märgitud põhjenduses 56, olid dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamise järel arvutatud Hiina impordi hinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu hindadest 10,7 % madalamad. Tuletatakse meelde, et tollimaksumäär on 33 %. Järelikult näitab hindade allalöömise tase ühest küljest kehtivate tollimaksude tulemuslikkust ja teisest küljest vajadust jätkata meetmete kohaldamist. Seda järeldust toetab asjaolu, et hindade kindlakstehtud allalöömine oli samasugune kui viimases läbivaatamisega seotud uurimises. Seega oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharu hindadele jäänud samaks ning kuna puuduvad vastupidisele osutavad tõendid, on tõenäoline, et see mõju jääb püsima. |
| --- | --- |

(80)

Paralleelselt kahaneva tarbimisega liidus vähenes Hiina impordi turuosa 7,1 protsendilt 2,1 protsendile (vt põhjendus 52). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnatase. Nagu märgitud põhjenduses 56, olid dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamise järel arvutatud Hiina impordi hinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu hindadest 10,7 % madalamad. Tuletatakse meelde, et tollimaksumäär on 33 %. Järelikult näitab hindade allalöömise tase ühest küljest kehtivate tollimaksude tulemuslikkust ja teisest küljest vajadust jätkata meetmete kohaldamist. Seda järeldust toetab asjaolu, et hindade kindlakstehtud allalöömine oli samasugune kui viimases läbivaatamisega seotud uurimises. Seega oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharu hindadele jäänud samaks ning kuna puuduvad vastupidisele osutavad tõendid, on tõenäoline, et see mõju jääb püsima.

7.2.   Majanduskriisi mõju

| (81) | Kuna uurimisperioodil valitsesid volframi järgtööstuse sektoris väga halvad majandustingimused ja seda eelkõige terase ja kõvasulamite sektoris, mille arvele langeb põhiline osa volframi tarbimisest liidus, vähendas liidu tootmisharu drastiliselt vaatlusaluse toote tootmist ja müüki. |
| --- | --- |

(81)

Kuna uurimisperioodil valitsesid volframi järgtööstuse sektoris väga halvad majandustingimused ja seda eelkõige terase ja kõvasulamite sektoris, mille arvele langeb põhiline osa volframi tarbimisest liidus, vähendas liidu tootmisharu drastiliselt vaatlusaluse toote tootmist ja müüki.

| (82) | Enne majanduskriisi oli järgtööstuses tegutsevatel äriühingutel suured volframivarud, mida uurimisperioodil enam ei täiendatud, mis omakorda mõjutas tootmist liidu tootmisharus veelgi. |
| --- | --- |

(82)

Enne majanduskriisi oli järgtööstuses tegutsevatel äriühingutel suured volframivarud, mida uurimisperioodil enam ei täiendatud, mis omakorda mõjutas tootmist liidu tootmisharus veelgi.

| (83) | Kuna tootmine vähenes ja liidu tootmisharu puhul on tegemist kapitalimahuka tootmisharuga, mis peab seega tootma teatavas mahus, et hoida ühiku püsikulud madalal, mõjus see tulususele väga halvasti. |
| --- | --- |

(83)

Kuna tootmine vähenes ja liidu tootmisharu puhul on tegemist kapitalimahuka tootmisharuga, mis peab seega tootma teatavas mahus, et hoida ühiku püsikulud madalal, mõjus see tulususele väga halvasti.

| (84) | Siiski tõendab kriisieelse liidu tootmisharu analüüs kehtivate dumpinguvastaste meetmete tulemuslikkust. Uurimine näitas, et suurimad liidu tootjad tegid olulisi investeeringuid, et hoida ära toorainega seotud moonutused, ning olid samal ajal turul konkurentsivõimelised, säilitades seal hea positsiooni. |
| --- | --- |

(84)

Siiski tõendab kriisieelse liidu tootmisharu analüüs kehtivate dumpinguvastaste meetmete tulemuslikkust. Uurimine näitas, et suurimad liidu tootjad tegid olulisi investeeringuid, et hoida ära toorainega seotud moonutused, ning olid samal ajal turul konkurentsivõimelised, säilitades seal hea positsiooni.

7.3.   Muudest riikidest pärit import

| (85) | Hinnanguliselt vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit import 36 % ehk 1 500 tonnilt 2006. aastal 675 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta 10,5 protsendilt uurimisperioodil 17,9 protsendile. Nende keskmine impordihind langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 8,9 %. Peamised importivad riigid olid Lõuna-Korea ja USA. |
| --- | --- |

(85)

Hinnanguliselt vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit import 36 % ehk 1 500 tonnilt 2006. aastal 675 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta 10,5 protsendilt uurimisperioodil 17,9 protsendile. Nende keskmine impordihind langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 8,9 %. Peamised importivad riigid olid Lõuna-Korea ja USA.

| (86) | Lõuna-Korea impordi turuosa kahekordistus vaatlusalusel perioodil (2,2 protsendilt 4,4 protsendile). Kuid kättesaadava teabe põhjal olid uurimisperioodil selle impordi hinnad vaid veidi madalamad (6,6 %) liidu tootmisharu omadest, kuid kõrgemad (9,8 %) Hiinast pärit impordi hindadest. |
| --- | --- |

(86)

Lõuna-Korea impordi turuosa kahekordistus vaatlusalusel perioodil (2,2 protsendilt 4,4 protsendile). Kuid kättesaadava teabe põhjal olid uurimisperioodil selle impordi hinnad vaid veidi madalamad (6,6 %) liidu tootmisharu omadest, kuid kõrgemad (9,8 %) Hiinast pärit impordi hindadest.

| (87) | USAst pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 15,1 protsendipunkti (4,2 protsendilt 3,6 protsendile). Kättesaadava teabe põhjal olid uurimisperioodil selle impordi hinnad kõrgemad liidu tootmisharu omadest ja seega oluliselt kõrgemad (31 %) kui Hiinast pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(87)

USAst pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 15,1 protsendipunkti (4,2 protsendilt 3,6 protsendile). Kättesaadava teabe põhjal olid uurimisperioodil selle impordi hinnad kõrgemad liidu tootmisharu omadest ja seega oluliselt kõrgemad (31 %) kui Hiinast pärit impordi hinnad.

| (88) | Järelikult ei saanud suurimate volframkarbiidi ELi importijate hulgas Korea ja USA impordil olla negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale peamiselt nende hinnatasemete tõttu (samad või isegi kõrgemad hinnad kui liidu tootmisharul) ning USA puhul ka kahaneva turuosa tõttu. |
| --- | --- |

(88)

Järelikult ei saanud suurimate volframkarbiidi ELi importijate hulgas Korea ja USA impordil olla negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale peamiselt nende hinnatasemete tõttu (samad või isegi kõrgemad hinnad kui liidu tootmisharul) ning USA puhul ka kahaneva turuosa tõttu.

8.   Järeldus

| (89) | Kehtivate tulemuslike dumpinguvastaste meetmete abil oli liidu tootmisharul võimalik eelneva kahjustava dumpingu mõjust teataval määral toibuda. |
| --- | --- |

(89)

Kehtivate tulemuslike dumpinguvastaste meetmete abil oli liidu tootmisharul võimalik eelneva kahjustava dumpingu mõjust teataval määral toibuda.

| (90) | Sellest hoolimata ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks kindel. Kuigi peaaegu kõik kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootjate finantstulemustega, nimelt tulusus, investeeringute tasuvus ja rahavoog, paranesid vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel, näitas uurimine ka kõigi kahjunäitajate halvenemist uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(90)

Sellest hoolimata ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks kindel. Kuigi peaaegu kõik kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootjate finantstulemustega, nimelt tulusus, investeeringute tasuvus ja rahavoog, paranesid vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel, näitas uurimine ka kõigi kahjunäitajate halvenemist uurimisperioodil.

| (91) | Hoolimata sellest, et uurimisperioodi aegset nõudluse vähenemist sai osaliselt seostada majanduskriisiga, analüüsiti uurimise käigus hoolikalt Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga ekspordi mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(91)

Hoolimata sellest, et uurimisperioodi aegset nõudluse vähenemist sai osaliselt seostada majanduskriisiga, analüüsiti uurimise käigus hoolikalt Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga ekspordi mõju liidu tootmisharule.

| (92) | Nagu märgitud põhjenduses 52, kahanesid Hiinast pärit impordi kogused 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel tõepoolest. Kõnealuse impordi hinnad langesid samal perioodil 14 %, mis nelja-aastase vaatlusperioodi taustal peegeldavad liidu tootmisharu hindade arengut. On märkimisväärne, et Hiina impordi dumpinguhindade oluline langus toimus 2006. ja 2007. aasta vahel (15 %), st veel enne majanduskriisi ajal, kui liidu tootmisharus kestis toibumise protsess. Seejärel Hiina impordi dumpinguhinnad stabiliseerusid ning finantskriisiga seotud hinnalangus näib olevat piiratud. Hiina eksportijate (kriisieelse) olulise hindade langetamise ajastus võib osutada sellele, et nad võtsid kasutusele koondatud ja jõulise hinnastrateegia liidu tootmisharu hindade allalöömiseks. Hiina ekspordi ja liidu tootmisharu hindade vahe oli 27 % aastal 2007 ja 22,8 % aastal 2008. |
| --- | --- |

(92)

Nagu märgitud põhjenduses 52, kahanesid Hiinast pärit impordi kogused 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel tõepoolest. Kõnealuse impordi hinnad langesid samal perioodil 14 %, mis nelja-aastase vaatlusperioodi taustal peegeldavad liidu tootmisharu hindade arengut. On märkimisväärne, et Hiina impordi dumpinguhindade oluline langus toimus 2006. ja 2007. aasta vahel (15 %), st veel enne majanduskriisi ajal, kui liidu tootmisharus kestis toibumise protsess. Seejärel Hiina impordi dumpinguhinnad stabiliseerusid ning finantskriisiga seotud hinnalangus näib olevat piiratud. Hiina eksportijate (kriisieelse) olulise hindade langetamise ajastus võib osutada sellele, et nad võtsid kasutusele koondatud ja jõulise hinnastrateegia liidu tootmisharu hindade allalöömiseks. Hiina ekspordi ja liidu tootmisharu hindade vahe oli 27 % aastal 2007 ja 22,8 % aastal 2008.

| (93) | 2008. aastal olid Hiina ekspordi hinnad liidu tootmisharu omadest 22,8 % madalamad. Uurimisperioodil vähenes see vahe 15,7 %ni. Tarbimise järsu vähenemisega seoses pidid liidu tootjad turuosa hoidmiseks oma hindu alandama. |
| --- | --- |

(93)

2008. aastal olid Hiina ekspordi hinnad liidu tootmisharu omadest 22,8 % madalamad. Uurimisperioodil vähenes see vahe 15,7 %ni. Tarbimise järsu vähenemisega seoses pidid liidu tootjad turuosa hoidmiseks oma hindu alandama.

| (94) | Nagu osutatud põhjenduses 57, vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht 36 %, mis vastas tarbimise vähenemisele. Kuigi turuosa suurenes, ei saa selle impordi mõju pidada liidu tootmisharule negatiivseks, nagu näidatud eespool põhjenduses 88. |
| --- | --- |

(94)

Nagu osutatud põhjenduses 57, vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht 36 %, mis vastas tarbimise vähenemisele. Kuigi turuosa suurenes, ei saa selle impordi mõju pidada liidu tootmisharule negatiivseks, nagu näidatud eespool põhjenduses 88.

| (95) | Liidu tootmisharu elujõulisuse kohta tuleb märkida, et uurimise käigus kogutud tõendid näitasid, et liidu tootmisharu on olnud tavapärastes turutingimustes kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes konkurentsivõimeline ning isegi siis, kui hinnad olid madalamad liidu tootmisharu tootjate omadest, ei olnud see vahe nii silmapaistev kui Hiina hindade puhul, nagu on osutatud eespool põhjendustes 85–88. |
| --- | --- |

(95)

Liidu tootmisharu elujõulisuse kohta tuleb märkida, et uurimise käigus kogutud tõendid näitasid, et liidu tootmisharu on olnud tavapärastes turutingimustes kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes konkurentsivõimeline ning isegi siis, kui hinnad olid madalamad liidu tootmisharu tootjate omadest, ei olnud see vahe nii silmapaistev kui Hiina hindade puhul, nagu on osutatud eespool põhjendustes 85–88.

| (96) | Liidu tootmisharu olukorra paranemise tulemusena uurimisperioodile eelnenud aastatel investeeris tootmisharu uude tipptehnoloogiasse, et valmistada vaatlusalust toodet vanametallist ning et vältida kasutusel olevaid toorainega seotud moonutusi. |
| --- | --- |

(96)

Liidu tootmisharu olukorra paranemise tulemusena uurimisperioodile eelnenud aastatel investeeris tootmisharu uude tipptehnoloogiasse, et valmistada vaatlusalust toodet vanametallist ning et vältida kasutusel olevaid toorainega seotud moonutusi.

| (97) | Võttes arvesse liidu tootmisharu ja Hiinast pärit impordiga seotud üldist olukorda 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, jõutakse liidu tootmisharu teatavate näitajate positiivset arengut silmas pidades järeldusele, et liidu tootmisharu ei kannatanud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt korduda, kui meetmetel lubatakse aeguda. |
| --- | --- |

(97)

Võttes arvesse liidu tootmisharu ja Hiinast pärit impordiga seotud üldist olukorda 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, jõutakse liidu tootmisharu teatavate näitajate positiivset arengut silmas pidades järeldusele, et liidu tootmisharu ei kannatanud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt korduda, kui meetmetel lubatakse aeguda.

E.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (98) | Nagu põhjendustes 89–97 selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust toibuda, kuid seda ainult teataval määral. Kui vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud erakordne tarbimise tase uurimisperioodil oluliselt langes, oli liidu tootmisharu tõepoolest ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida mõjutas endistviisi negatiivselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(98)

Nagu põhjendustes 89–97 selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust toibuda, kuid seda ainult teataval määral. Kui vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud erakordne tarbimise tase uurimisperioodil oluliselt langes, oli liidu tootmisharu tõepoolest ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida mõjutas endistviisi negatiivselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga import.

| (99) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi eesmärgiga teha kindlaks, kas kahju kordumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(99)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi eesmärgiga teha kindlaks, kas kahju kordumine on tõenäoline.

2.   Kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi maht ja hinnad

| (100) | Leiti, et Hiina ekspordi müügihinnad olid kolmandate riikide turgudel samuti madalamad ELi jaoks kehtinutest (umbkaudu 10–20 % madalamad eri aastatel kogu vaatlusaluse perioodi vältel, välja arvatud 2007. aastal). Hiina eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatele riikidele olulisi koguseid, mis moodustasid 80 % kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumise korral oleks Hiina tootjatel stiimul suunata eksport märkimisväärsetes kogustes kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule. |
| --- | --- |

(100)

Leiti, et Hiina ekspordi müügihinnad olid kolmandate riikide turgudel samuti madalamad ELi jaoks kehtinutest (umbkaudu 10–20 % madalamad eri aastatel kogu vaatlusaluse perioodi vältel, välja arvatud 2007. aastal). Hiina eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatele riikidele olulisi koguseid, mis moodustasid 80 % kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumise korral oleks Hiina tootjatel stiimul suunata eksport märkimisväärsetes kogustes kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule.

3.   Vaba tootmisvõimsus Hiina turul

| (101) | Nagu põhjendustes 34–42 kirjeldatud, näitasid uurimise käigus kogutud andmed märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas. Leiti selgeid märke, mis osutasid sellele, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa sellest tootmisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. Seda kinnitab eeskätt asjaolu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaks veel rohkem Hiina toodangut vastu võtta. |
| --- | --- |

(101)

Nagu põhjendustes 34–42 kirjeldatud, näitasid uurimise käigus kogutud andmed märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas. Leiti selgeid märke, mis osutasid sellele, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa sellest tootmisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. Seda kinnitab eeskätt asjaolu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaks veel rohkem Hiina toodangut vastu võtta.

4.   Järeldus

| (102) | Liidu tootmisharu on kannatanud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel habras. |
| --- | --- |

(102)

Liidu tootmisharu on kannatanud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel habras.

| (103) | Nagu eespool kirjeldatud, õnnestus liidu tootmisharul toibuda Hiina dumpingu mõjust tänu kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele. Peamiselt majanduskriisi tõttu sattus tootmisharu uurimisperioodil siiski keerulisse olukorda Kui selles olukorras madala dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa müügi, turuosa ja müügihindade kahanemise ning tootmisharu finantsolukorra halvenemise. |
| --- | --- |

(103)

Nagu eespool kirjeldatud, õnnestus liidu tootmisharul toibuda Hiina dumpingu mõjust tänu kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele. Peamiselt majanduskriisi tõttu sattus tootmisharu uurimisperioodil siiski keerulisse olukorda Kui selles olukorras madala dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa müügi, turuosa ja müügihindade kahanemise ning tootmisharu finantsolukorra halvenemise.

| (104) | Pealegi, nagu põhjenduses 56 märgitud, leiti ka, et liidu tootmisharu hindadest keskmiselt peaaegu 11 % madalamad Hiina tootjate müügihinnad näivad viitavat sellele, et meetmete puudumise korral on tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad hakkavad eksportima vaatlusalust toodet liidu turule hindadega, mis on liidu tootmisharu omadest märkimisväärselt madalamad. |
| --- | --- |

(104)

Pealegi, nagu põhjenduses 56 märgitud, leiti ka, et liidu tootmisharu hindadest keskmiselt peaaegu 11 % madalamad Hiina tootjate müügihinnad näivad viitavat sellele, et meetmete puudumise korral on tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad hakkavad eksportima vaatlusalust toodet liidu turule hindadega, mis on liidu tootmisharu omadest märkimisväärselt madalamad.

| (105) | Arvestades uurimise käigus tehtud järeldusi, eeskätt neid, mis käsitlevad Hiina vaba tootmisvõimsust, tooraineturul kindlakstehtud moonutusi, asjaomase riigi eksportivate tootjate võimet ekspordimahtu liidu turule suurendada ja/või seda sinna ümber suunata, Hiina tootjate hinnakäitumist muudes kolmandates riikides ja tulutoovama liidu turu atraktiivsust, oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahju kordumine tõenäoline. Sellel oleks praegust majanduskriisi arvesse võttes veelgi raskemad tagajärjed. |
| --- | --- |

(105)

Arvestades uurimise käigus tehtud järeldusi, eeskätt neid, mis käsitlevad Hiina vaba tootmisvõimsust, tooraineturul kindlakstehtud moonutusi, asjaomase riigi eksportivate tootjate võimet ekspordimahtu liidu turule suurendada ja/või seda sinna ümber suunata, Hiina tootjate hinnakäitumist muudes kolmandates riikides ja tulutoovama liidu turu atraktiivsust, oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahju kordumine tõenäoline. Sellel oleks praegust majanduskriisi arvesse võttes veelgi raskemad tagajärjed.

F.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (106) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(106)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

| (107) | Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(107)

Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (108) | Selle põhjal uuriti, kas vaatamata dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole konkreetsel juhul liidu huvides. |
| --- | --- |

(108)

Selle põhjal uuriti, kas vaatamata dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole konkreetsel juhul liidu huvides.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (109) | Võttes arvesse eespool põhjendustes 89–97 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 102–105 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt. |
| --- | --- |

(109)

Võttes arvesse eespool põhjendustes 89–97 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 102–105 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt.

| (110) | Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline oma müügimahtu suurendama ja tõenäoliselt ka müügihindu tõstma, mis looks tootmisvahendite jaoks uude tehnoloogiasse investeerimise jätkamiseks vajaliku investeeringute tasuvuse taseme. Seevastu peataks meetmete lõpetamine liidu tootmisharu toibumise, mis ohustab suurel määral tootmisharu elujõulisust ja seab seega ohtu selle olemasolu, mille tagajärjel väheneb turul pakkumine ja konkurents. |
| --- | --- |

(110)

Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline oma müügimahtu suurendama ja tõenäoliselt ka müügihindu tõstma, mis looks tootmisvahendite jaoks uude tehnoloogiasse investeerimise jätkamiseks vajaliku investeeringute tasuvuse taseme. Seevastu peataks meetmete lõpetamine liidu tootmisharu toibumise, mis ohustab suurel määral tootmisharu elujõulisust ja seab seega ohtu selle olemasolu, mille tagajärjel väheneb turul pakkumine ja konkurents.

3.   Importijate/kasutajate huvid

| (111) | Üks kasutaja andis endast teada ja esitas küsimustiku vastuse. Koostööd teinud kasutaja väitis, et meetmete jätkumine ei mõjuks konkurentsile liidu turul halvasti, vaid vastupidi – annaks järgtööstusele suurema valikuvõimaluse turuhindu kasutavate ja omavahel konkureerivate tarnijate vahel. |
| --- | --- |

(111)

Üks kasutaja andis endast teada ja esitas küsimustiku vastuse. Koostööd teinud kasutaja väitis, et meetmete jätkumine ei mõjuks konkurentsile liidu turul halvasti, vaid vastupidi – annaks järgtööstusele suurema valikuvõimaluse turuhindu kasutavate ja omavahel konkureerivate tarnijate vahel.

| (112) | Meenutatakse, et eelmistes uurimistes leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid (14). Hoolimata meetmete kohaldamisest oli liidu importijatel/kasutajatel võimalik tooteid jätkuvalt muu hulgas Hiinast hankida. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju. |
| --- | --- |

(112)

Meenutatakse, et eelmistes uurimistes leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid (14). Hoolimata meetmete kohaldamisest oli liidu importijatel/kasutajatel võimalik tooteid jätkuvalt muu hulgas Hiinast hankida. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju.

4.   Järeldus

| (113) | Võib eeldada, et meetmete jätkamine aitab liidu tootmisharu, mis mõjub omakorda kasulikult konkurentsitingimustele liidu turul ning vähendab ettevõtete sulgemise ja tööhõive vähenemise ohtu. |
| --- | --- |

(113)

Võib eeldada, et meetmete jätkamine aitab liidu tootmisharu, mis mõjub omakorda kasulikult konkurentsitingimustele liidu turul ning vähendab ettevõtete sulgemise ja tööhõive vähenemise ohtu.

| (114) | Lisaks võib eeldada, et meetmete jätkamisest on kasu kasutajatele/importijatele, kelle jaoks säilib liidu turul lai tarnijate valik. |
| --- | --- |

(114)

Lisaks võib eeldada, et meetmete jätkamisest on kasu kasutajatele/importijatele, kelle jaoks säilib liidu turul lai tarnijate valik.

| (115) | Võttes arvesse esspoolset analüüsi, tehakse järeldus, et meetmete jätkamine ei ole liidu huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(115)

Võttes arvesse esspoolset analüüsi, tehakse järeldus, et meetmete jätkamine ei ole liidu huvidega vastuolus.

G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (116) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(116)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (117) | Eespool esitatust tuleneb, et nagu algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud, tuleb Hiinast pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes, |
| --- | --- |

(117)

Eespool esitatust tuleneb, et nagu algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud, tuleb Hiinast pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 (15) alla (TARICi kood 3824300010).

2.   Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud toodete puhul 33 %.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. märts 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 264, 27.9.1990, lk 7.

2

(3)  EÜT L 264, 27.9.1990, lk 59.

3

(4)  EÜT L 248, 23.9.1994, lk 8.

4

(5)  EÜT L 64, 22.3.1995, lk 1.

5

(6)  EÜT L 111, 9.4.1998, lk 1.

6

(7)  ELT L 395, 31.12.2004, lk 56.

7

(8)  ELT L 202, 3.8.2005, lk 1.

8

(9)  ELT C 115, 20.5.2009, lk 18.

9

(10)  ELT C 322, 30.12.2009, lk 23.

10

(11)  Konfidentsiaalsuse huvides ei ole täpset protsenti võimalik avaldada.

11

(12)  Nõukogu 26. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1275/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2268/2004, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 202, 3.8.2005, lk 1).

12

(13)  Vt määruse (EÜ) nr 2268/2004 põhjendus 65.

13

(14)  Vt määruse (EÜ) nr 2268/2004 põhjendus 101.

14

(15)  Osakesed on ebareeglipärased ega voola vabalt, vastupidiselt pressimiseks valmis pulbri osakestele, mis on kera- või graanulikujulised, ühesugused ja vabalt voolavad. Voolavuse puudumist saab mõõta ja kindlaks teha kalibreeritud lehtrit, näiteks HALL voolumõõtjat kasutades vastavalt ISO standardile 4490.

15

---

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/13

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 288/2011,

23. märts 2011,

millega rakendatakse (EL) nr 204/2011 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas) artikli 16 lõikeid 1 ja 2

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas, (1) eelkõige selle artikli 16 lõikeid 1 ja 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 2. märtsil 2011 vastu määruse (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 2. märtsil 2011 vastu määruse (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 17. märtsil 2011 vastu resolutsiooni 1973 (2011), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1970 (2011) kehtestatud piiravate meetmete kohaldamisala ning kehtestatakse Liibüa vastu suunatud täiendavad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 17. märtsil 2011 vastu resolutsiooni 1973 (2011), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1970 (2011) kehtestatud piiravate meetmete kohaldamisala ning kehtestatakse Liibüa vastu suunatud täiendavad piiravad meetmed.

| (3) | Vastavalt sellele tuleks muuta määruse (EL) nr 204/2011 II ja III lisas esitatud nende isikute ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt sellele tuleks muuta määruse (EL) nr 204/2011 II ja III lisas esitatud nende isikute ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 204/2011 II ja III lisa asendatakse vastavalt käesoleva määruse I ja II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. märts 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  ELT L 58, 3.3.2011, lk 1.

1

---

I LISA

„II LISA

Artikli 6 lõikes 1 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetelu

| 1. | GADDAFI, Aisha Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI tütar. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

GADDAFI, Aisha Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI tütar. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 2. | GADDAFI, Hannibal Muammar

  Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20.9.1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

GADDAFI, Hannibal Muammar

Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20.9.1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 3. | GADDAFI, Khamis Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavalduste mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhtimine.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

GADDAFI, Khamis Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavalduste mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhtimine.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 4. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.
  Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavalduste mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.

Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavalduste mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 5. | GADDAFI, Mutassim

  Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

GADDAFI, Mutassim

Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI, Saif al-Islam

  Gaddafi fondi direktor. Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25.6.1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

GADDAFI, Saif al-Islam

Gaddafi fondi direktor. Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25.6.1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Välisjulgeoleku organisatsiooni direktor. Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011) |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

Välisjulgeoleku organisatsiooni direktor. Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011)

| 8. | Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis

  Sünnikuupäev: 1952. Sünnikoht: Jalo, Liibüa.
  Kaitseminister. Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011) |
| --- | --- |

8.

Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis

Sünnikuupäev: 1952. Sünnikoht: Jalo, Liibüa.

Kaitseminister. Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011)

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Sünnikuupäev: 1956. Sünnikoht: Khoms.
  Varustussekretär. Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud teisitimõtlemise mahasurumise ja vägivallaga.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011) |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Sünnikuupäev: 1956. Sünnikoht: Khoms.

Varustussekretär. Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud teisitimõtlemise mahasurumise ja vägivallaga.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011)

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar

  Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011) |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011)

| 11. | GADDAFI, Saadi

  Passi nr: 014797. Sünnikuupäev: 25.5.1973. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Erivägede juhataja. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavalduste mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011) |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, Saadi

Passi nr: 014797. Sünnikuupäev: 25.5.1973. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Erivägede juhataja. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavalduste mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011)

| 12. | GADDAFI, Saif al-Arab

  Sünnikuupäev: 1982. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011) |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, Saif al-Arab

Sünnikuupäev: 1982. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011)

| 13. | Kolonel AL-SENUSSI, Abdullah

  Sünnikuupäev: 1949. Sünnikoht: Sudaan.
  Sõjaväeluure direktor. Sõjaväeluure osalemine meeleavalduste mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar GADDAFI õemees.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011) |
| --- | --- |

13.

Kolonel AL-SENUSSI, Abdullah

Sünnikuupäev: 1949. Sünnikoht: Sudaan.

Sõjaväeluure direktor. Sõjaväeluure osalemine meeleavalduste mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar GADDAFI õemees.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 28.2.2011)

Üksused

| 1. | Central Bank of Libya

  Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 10.3.2011) |
| --- | --- |

1.

Central Bank of Libya

Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 10.3.2011)

| 2. | Libyan Investment Authority

  Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.
  Teise nimega: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 10.3.2011) |
| --- | --- |

2.

Libyan Investment Authority

Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

Teise nimega: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 10.3.2011)

| 3. | Libyan Foreign Bank

  Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 10.3.2011) |
| --- | --- |

3.

Libyan Foreign Bank

Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 10.3.2011)

| 4. | Libya Africa Investment Portfolio

  Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, LibyaÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 10.3.2011) |
| --- | --- |

4.

Libya Africa Investment Portfolio

Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (ELi kande kuupäev: 10.3.2011)

| 5. | Libyan National Oil Corporation

  Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.Bashir Saadwi Street, Tripoli, Tarabulus, LibyaÜRO kande kuupäev: 17.3.2011” |
| --- | --- |

5.

Libyan National Oil Corporation

Muammar Gaddafi ja tema perekonna kontrolli all ning režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011”

---

II LISA

„III LISA

Artikli 6 lõikes 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

| | Nimi | Tuvastamis-andmed | Põhjendus | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kolonel ABDULHAFIZ, Mas'ud | Ametikoht: relvajõudude juhataja | Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeolekuorganisatsioon
  Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Tripoli, Liibüa | Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI lähedane isik. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Ametikoht: välisjulgeolekuorganisatsiooni asejuhataja, | Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure | Režiimis juhtival kohal. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 6. | AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed | Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht/juhataja (head on mujal juhatajaks tõlgitud)
  Passi nr: B010574
  Sünnikuupäev: 01.07.1950 | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Ametikoht: Muammar GADDAFI isikliku julgeolekuteenistuse ülem
  Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Houn, Liibüa | Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed teisitimõtlejate vastu suunatud vägivalla kohta. | 28.2.2011 |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Egiptus | Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega. | 28.2.2011 |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Sünnikuupäev: 1948
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid teisitimõtlejate tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega. | 28.2.2011 |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa | Muammar GADDAFI naine.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 11. | SALEH, Bachir | Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Traghen | Juhi kantselei juhataja.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 12. | Kindral TOHAMI, Khaled | Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Genzur | Sisejulgeolekubüroo direktor.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Sünnikuupäev: 1.7.1949
  Sünnikoht: Al-Bayda | Välisjulgeolekubüroo luureülem.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Sündinud 29. märtsil 1970, Austria kodanik (pass nr P1362998, kehtiv alates 6. novembrist 2006 kuni 5. novembrini 2016) | Režiimiga lähedalt seotud isik ning Libyan Investment Authority tegevjuhi asetäitja, National Oil Corporation’i juhatuse liige, naftakompanii „Tamoil” juht ning Bahreinis asuva First Energy Bank’i asepresident | 10.3.2011 |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Rahvakongressi peasekretär; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Kolonel GADDAFI valitsuse peaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Kolonel GADDAFI valitsuse tervise- ja keskkonnaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Sünnikuupäev: 1935 | Kolonel GADDAFI valitsuse planeerimis- ja rahandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Sünnikuupäev: 1949
  Sünnikoht: Al-Azizia (Tripoli lähedal) | Kolonel GADDAFI valitsuse tööstus-, majandus- ja kaubandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Kolonel GADDAFI valitsuse põllumajandus- ning loomsete ja veeressursside minister. | 21.3.2011 |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Kolonel GADDAFI valitsuse sotsiaalminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Kolonel GADDAFI valitsuse haridus- ning kõrghariduse ja teadusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Kolonel GADDAFI valitsuse transpordiminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Kolonel GADDAFI valitsuse välisminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Kolonel GADDAFI lähedane isik, tähtis roll julgeolekuteenistuses ja endine raadio- ja teleringhäälingu direktor; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |

Nimi

Tuvastamis-andmed

Põhjendus

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

Kolonel ABDULHAFIZ, Mas'ud

Ametikoht: relvajõudude juhataja

Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeolekuorganisatsioon

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI lähedane isik.

28.2.2011

3.

ABU SHAARIYA

Ametikoht: välisjulgeolekuorganisatsiooni asejuhataja,

Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees.

28.2.2011

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure

Režiimis juhtival kohal.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Omar

Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

6.

AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed

Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht/juhataja (head on mujal juhatajaks tõlgitud)

Passi nr: B010574

Sünnikuupäev: 01.07.1950

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Ametikoht: Muammar GADDAFI isikliku julgeolekuteenistuse ülem

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Houn, Liibüa

Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed teisitimõtlejate vastu suunatud vägivalla kohta.

28.2.2011

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Egiptus

Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega.

28.2.2011

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Sünnikuupäev: 1948

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid teisitimõtlejate tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega.

28.2.2011

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa

Muammar GADDAFI naine.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

11.

SALEH, Bachir

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Traghen

Juhi kantselei juhataja.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

12.

Kindral TOHAMI, Khaled

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Genzur

Sisejulgeolekubüroo direktor.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Sünnikuupäev: 1.7.1949

Sünnikoht: Al-Bayda

Välisjulgeolekubüroo luureülem.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

14.

ZARTI, Mustafa

Sündinud 29. märtsil 1970, Austria kodanik (pass nr P1362998, kehtiv alates 6. novembrist 2006 kuni 5. novembrini 2016)

Režiimiga lähedalt seotud isik ning Libyan Investment Authority tegevjuhi asetäitja, National Oil Corporation’i juhatuse liige, naftakompanii „Tamoil” juht ning Bahreinis asuva First Energy Bank’i asepresident

10.3.2011

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Rahvakongressi peasekretär; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Kolonel GADDAFI valitsuse peaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Kolonel GADDAFI valitsuse tervise- ja keskkonnaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Sünnikuupäev: 1935

Kolonel GADDAFI valitsuse planeerimis- ja rahandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Sünnikuupäev: 1949

Sünnikoht: Al-Azizia (Tripoli lähedal)

Kolonel GADDAFI valitsuse tööstus-, majandus- ja kaubandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Kolonel GADDAFI valitsuse põllumajandus- ning loomsete ja veeressursside minister.

21.3.2011

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Kolonel GADDAFI valitsuse sotsiaalminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Kolonel GADDAFI valitsuse haridus- ning kõrghariduse ja teadusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Kolonel GADDAFI valitsuse transpordiminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Kolonel GADDAFI valitsuse välisminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

25.

MANSOUR, Abdallah

Kolonel GADDAFI lähedane isik, tähtis roll julgeolekuteenistuses ja endine raadio- ja teleringhäälingu direktor; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

Üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB) | Tajora, Tripoli, Libya
  Õigusakti number: 60/2006 (väljaandja: Liibüa Kõrgem Rahvakomitee (Libyan General People’s Committee)
  Tel: +218 21 369 1840,
  Faks: +218 21 369 6447
  http://www.hib.org.ly | Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas | 10.3.2011 |
| 2. | Fonds de développement économique et social (FDES) | Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libya-Tripoli |
| Tel: +218 21 490 8893 – |
| Faks: +218 21 491 8893 |
| E-post: info@esdf.ly |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB)

Tajora, Tripoli, Libya

Õigusakti number: 60/2006 (väljaandja: Liibüa Kõrgem Rahvakomitee (Libyan General People’s Committee)

Tel: +218 21 369 1840,

Faks: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas

10.3.2011

2.

Fonds de développement économique et social (FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libya-Tripoli

Tel: +218 21 490 8893 –

Faks: +218 21 491 8893

E-post: info@esdf.ly

Muammar GADDAFI kontrolli all ja tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas

21.3.2011

3.

Libyan Arab African Investment Company - LAAICO

Veebisait: http://www.laaico.com

Ettevõte on loodud 1981. aastal.

| 76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya |
| --- |
| Tel: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| Faks: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| E-post: info@laaico.com |

76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya

Tel: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

Faks: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

E-post: info@laaico.com

Muammar GADDAFI kontrolli all ja tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

4.

Fondation Qadhafi pour les associations caritatives et le développement

Juhatuse aadress: Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBYE

Tel: (+218) 214778301 –

Faks: (+218) 214778766;

E-post: info@gicdf.org

Muammar GADDAFI kontrolli all ja tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

5.

Fondation Waatassimou

Asukoht: Tripoli.

Muammar GADDAFI kontrolli all ja tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

6.

Office général de la radio et de la télévision libyenne

Kontaktandmed:

Tel: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

Faks: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

E-post: info@ljbc.net

Avalik viha ja vägivalla õhutamine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide kohta valeinformatsiooni levitamise teel.

21.3.2011

7.

Corps des gardes révolutionnaires

Osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

8.

National Commercial Bank

| Orouba Street |
| --- |
| AlBayda, |
| Libya |
| Tel: +218 21-361-2429 |
| Faks: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

AlBayda,

Libya

Tel: +218 21-361-2429

Faks: +218 21-446-705

www.ncb.ly

National Commercial Bank on Liibüas asutatud kommertspank. See pank asutati 1970. aastal ning selle asukoht on AlBayda, Liibüa. Pangal on kontorid Tripolis ja AlBayda ning harukontorid Liibüas. 100 % valitsuse omandis ja režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| Faks: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505 |
| E-post: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Veebisait: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

Faks: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505

E-post: info@gumhouria-bank.com.ly

Veebisait: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria Bank on Liibüas asutatud kommertspank. Pank asutati 2008. aastal Al Ummahi ja Gumhouria panga ühendamise teel. 100 % valitsuse omandis ja režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-379-0022 |
| Faks: +218 21-333-7922 |
| E-post: info@saharabank.com.ly |
| Veebisait: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-379-0022

Faks: +218 21-333-7922

E-post: info@saharabank.com.ly

Veebisait: www.saharabank.com.ly

Sahara Bank on Liibüas asutatud kommertspank. 81 % valitsuse omandis ja režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

11.

Azzawia ( Azawiya) Refining

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libya |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libya

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011

12.

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libya |
| Tel: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Fax: +218 21-360-5174 |
| Email: info@raslanuf.ly |
| Website: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libya

Tel: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Fax: +218 21-360-5174

Email: info@raslanuf.ly

Website: www.raslanuf.ly

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011

13.

Brega

| Peakontor: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Tel: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Faks: 3610818 |
| Teleks: 30460 / 30461 / 30462 |

Peakontor: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Tel: 2 – 625021-023 / 3611222

Faks: 3610818

Teleks: 30460 / 30461 / 30462

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011

14.

Sirte Oil Company

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Faks: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| E-post: info@soc.com.ly |
| Veebisait: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Faks: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

E-post: info@soc.com.ly

Veebisait: www.soc.com.ly

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011

15.

Waha Oil Company

| Waha Oil Company |
| --- |
| Kontori asukoht: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libya |
| Postiaadress: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-3331116 |
| Faks: +218 21-3337169 |
| Teleks: 21058 |

Waha Oil Company

Kontori asukoht: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libya

Postiaadress: P.O. Box 395

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-3331116

Faks: +218 21-3337169

Teleks: 21058

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011”

---

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 289/2011,

23. märts 2011,

millega parandatakse määruse (EL) nr 1272/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul, ungarikeelset teksti

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte a, aa, c, d, f, j, k ja l koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009 (2) ungarikeelses tekstis on kaks viga, mis tuleb parandada jõustuvalt määruse (EL) nr 1272/2009 kohaldamise alguskuupäevast. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 1272/2009 (2) ungarikeelses tekstis on kaks viga, mis tuleb parandada jõustuvalt määruse (EL) nr 1272/2009 kohaldamise alguskuupäevast.

| (2) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

(Parandused puudutavad ainult ungarikeelset versiooni.)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. märts 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 349, 29.12.2009, lk 1.

2

---

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 290/2011,

23. märts 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. märtsil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. märts 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | ET | 73,9 |
| IL | 82,8 |
| MA | 53,7 |
| TN | 115,9 |
| TR | 81,7 |
| ZZ | 81,6 |
| 0707 00 05 | EG | 170,1 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 158,6 |
| 0709 90 70 | MA | 39,2 |
| TR | 109,9 |
| ZZ | 74,6 |
| 0805 10 20 | EG | 54,1 |
| IL | 78,1 |
| MA | 53,8 |
| TN | 51,1 |
| TR | 74,0 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| MA | 45,2 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 55,1 |
| 0808 10 80 | AR | 91,7 |
| BR | 88,0 |
| CA | 88,7 |
| CL | 99,7 |
| CN | 84,0 |
| MK | 50,2 |
| US | 143,1 |
| UY | 66,1 |
| ZA | 98,4 |
| ZZ | 90,0 |
| 0808 20 50 | AR | 92,8 |
| CL | 83,9 |
| CN | 56,3 |
| US | 79,9 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 82,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

ET

73,9

IL

82,8

MA

53,7

TN

115,9

TR

81,7

ZZ

81,6

0707 00 05

EG

170,1

TR

147,0

ZZ

158,6

0709 90 70

MA

39,2

TR

109,9

ZZ

74,6

0805 10 20

EG

54,1

IL

78,1

MA

53,8

TN

51,1

TR

74,0

ZZ

62,2

0805 50 10

EG

66,4

MA

45,2

TR

53,6

ZZ

55,1

0808 10 80

AR

91,7

BR

88,0

CA

88,7

CL

99,7

CN

84,0

MK

50,2

US

143,1

UY

66,1

ZA

98,4

ZZ

90,0

0808 20 50

AR

92,8

CL

83,9

CN

56,3

US

79,9

ZA

97,0

ZZ

82,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/24

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/178/ÜVJP,

23. märts 2011,

millega muudetakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. veebruaril 2011 vastu otsuse 2011/137/ÜVJP (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas), (1) millega rakendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. veebruaril 2011 vastu otsuse 2011/137/ÜVJP (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas), (1) millega rakendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011).

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 17. märtsil 2011 vastu resolutsiooni 1973 (2011), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1970 (2011) kehtestatud piiravate meetmete kohaldamisala ning kehtestatakse Liibüa vastu suunatud täiendavad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 17. märtsil 2011 vastu resolutsiooni 1973 (2011), millega laiendatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1970 (2011) kehtestatud piiravate meetmete kohaldamisala ning kehtestatakse Liibüa vastu suunatud täiendavad piiravad meetmed.

| (3) | Otsust 2011/137/ÜVJP tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/137/ÜVJP tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Teatud meetmete rakendamiseks on vaja liidupoolset edasist tegevust, |
| --- | --- |

(4)

Teatud meetmete rakendamiseks on vaja liidupoolset edasist tegevust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/137/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 3a
  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et vältida nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite lende Liibüa õhuruumis, arvestades vajadust kaitsta tsiviilisikuid.
  2.   Lõiget 1 ei kohaldata lendude suhtes, mille ainus eesmärk on humanitaartegevus, näiteks abi kohaletoimetamine või abi kohaletoimetamise hõlbustamine, hõlmates nii ravimeid, toitu, humanitaartöötajaid kui ka seotud abi, või välisriigi kodanike evakueerimine Liibüast; samuti ei kohaldata lõiget 1 ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) punktiga 4 või 8 lubatud lendude suhtes ega muude lendude suhtes, mida ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) punkti 8 kohase mandaadi alusel tegutsevad liikmesriigid peavad vajalikuks Liibüa rahva hüvanguks.” |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3a

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et vältida nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite lende Liibüa õhuruumis, arvestades vajadust kaitsta tsiviilisikuid.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata lendude suhtes, mille ainus eesmärk on humanitaartegevus, näiteks abi kohaletoimetamine või abi kohaletoimetamise hõlbustamine, hõlmates nii ravimeid, toitu, humanitaartöötajaid kui ka seotud abi, või välisriigi kodanike evakueerimine Liibüast; samuti ei kohaldata lõiget 1 ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) punktiga 4 või 8 lubatud lendude suhtes ega muude lendude suhtes, mida ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) punkti 8 kohase mandaadi alusel tegutsevad liikmesriigid peavad vajalikuks Liibüa rahva hüvanguks.”

| 2) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma riiklike asutuste ja õigusnormidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eelkõige vastavalt mereõigusele ja asjakohastele rahvusvahelistele tsiviillennunduskokkulepetele, oma territooriumil, sealhulgas oma lennujaamades ja sadamates ning avamerel kõiki Liibüasse suunduvaid või sealt saabuvaid laevu ja õhusõidukeid, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et selliste laevade või õhusõidukite veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsuse alusel keelatud.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma riiklike asutuste ja õigusnormidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eelkõige vastavalt mereõigusele ja asjakohastele rahvusvahelistele tsiviillennunduskokkulepetele, oma territooriumil, sealhulgas oma lennujaamades ja sadamates ning avamerel kõiki Liibüasse suunduvaid või sealt saabuvaid laevu ja õhusõidukeid, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et selliste laevade või õhusõidukite veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsuse alusel keelatud.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 4a
  1.   Liikmesriigid ei anna ühelegi õhusõidukile, mis on registreeritud Liibüas või mida omavad või käitavad Liibüa kodanikud või äriühingud, luba oma territooriumilt õhku tõusta, oma territooriumil maanduda või üle oma territooriumi lennata, välja arvatud juhul, kui konkreetne lend on saanud eelneva heakskiidu sanktsioonide komiteelt või kui tegemist on hädamaandumisega.
  2.   Liikmesriigid ei anna ühelegi õhusõidukile luba oma territooriumilt õhku tõusta, oma territooriumil maanduda või üle oma territooriumi lennata, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et õhusõiduk sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsuse alusel keelatud, sealhulgas relvastatud palgasõdurite kättesaadavaks tegemine, välja arvatud juhul, kui tegemist on hädamaandumisega.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4a

1.   Liikmesriigid ei anna ühelegi õhusõidukile, mis on registreeritud Liibüas või mida omavad või käitavad Liibüa kodanikud või äriühingud, luba oma territooriumilt õhku tõusta, oma territooriumil maanduda või üle oma territooriumi lennata, välja arvatud juhul, kui konkreetne lend on saanud eelneva heakskiidu sanktsioonide komiteelt või kui tegemist on hädamaandumisega.

2.   Liikmesriigid ei anna ühelegi õhusõidukile luba oma territooriumilt õhku tõusta, oma territooriumil maanduda või üle oma territooriumi lennata, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et õhusõiduk sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva otsuse alusel keelatud, sealhulgas relvastatud palgasõdurite kättesaadavaks tegemine, välja arvatud juhul, kui tegemist on hädamaandumisega.”

| 4) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et järgmised isikud ei siseneks nende territooriumile ega läbiks nende territooriumi:






  a) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) I lisas loetletud isikud ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 22 ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) punkti 23 kohaselt ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee poolt määratud täiendavad isikud, nagu on loetletud käesoleva otsuse I lisas; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et järgmised isikud ei siseneks nende territooriumile ega läbiks nende territooriumi:

a)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) I lisas loetletud isikud ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 22 ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) punkti 23 kohaselt ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee poolt määratud täiendavad isikud, nagu on loetletud käesoleva otsuse I lisas;

| b) | isikud, kes ei ole kantud käesoleva otsuse I lisasse, kuid kes on seotud Liibüas isikute vastu suunatud tõsiste inimõiguste rikkumiste korraldamise, nende kontrollimise või muul moel juhtimisega või osalevad nende korraldamises, kontrollimises või muul moel juhtimises, sealhulgas on seotud rahvusvahelist õigust rikkudes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu suunatud rünnakute, sealhulgas õhurünnakute kavandamise, juhtimise, korraldamise või läbiviimisega või osalevad nende kavandamises, juhtimises, korraldamises või läbiviimises, või tegutsevad nende isikute huvides või nimel või juhtimisel, nagu on loetletud käesoleva otsuse II lisas.” |
| --- | --- |

b)

isikud, kes ei ole kantud käesoleva otsuse I lisasse, kuid kes on seotud Liibüas isikute vastu suunatud tõsiste inimõiguste rikkumiste korraldamise, nende kontrollimise või muul moel juhtimisega või osalevad nende korraldamises, kontrollimises või muul moel juhtimises, sealhulgas on seotud rahvusvahelist õigust rikkudes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu suunatud rünnakute, sealhulgas õhurünnakute kavandamise, juhtimise, korraldamise või läbiviimisega või osalevad nende kavandamises, juhtimises, korraldamises või läbiviimises, või tegutsevad nende isikute huvides või nimel või juhtimisel, nagu on loetletud käesoleva otsuse II lisas.”

| 5) | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis otseselt või kaudselt kuuluvad järgmistele isikutele või on selliste isikute kontrolli all:






  a) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) II lisas loetletud isikud ja üksused ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 22 ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) punktide 19 ja 23 kohaselt ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee poolt määratud täiendavad isikud ja üksused, nagu on loetletud käesoleva otsuse III lisas; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis otseselt või kaudselt kuuluvad järgmistele isikutele või on selliste isikute kontrolli all:

a)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) II lisas loetletud isikud ja üksused ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) punkti 22 ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) punktide 19 ja 23 kohaselt ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee poolt määratud täiendavad isikud ja üksused, nagu on loetletud käesoleva otsuse III lisas;

| b) | isikud ja üksused, kes ei ole kantud käesoleva otsuse III lisasse, kuid kes on seotud Liibüas isikute vastu suunatud tõsiste inimõiguste rikkumiste korraldamise, nende kontrollimise või muul moel juhtimisega või osalevad nende korraldamises, kontrollimises või muul moel juhtimises, sealhulgas on seotud rahvusvahelist õigust rikkudes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu suunatud rünnakute, sealhulgas õhurünnakute kavandamise, juhtimise, korraldamise või läbiviimisega või osalevad nende kavandamises, juhtimises, korraldamises või läbiviimises, või Liibüa ametiasutused või isikud ja üksused, kes on rikkunud või aidanud rikkuda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) või käesoleva otsuse sätteid, või isikud või üksused, kes tegutsevad nende isikute huvides või nimel või juhtimisel, või üksused, mis on nende isikute või käesoleva otsuse III lisas loetletud isikute ja üksuste omandis või on nende kontrolli all, nagu on loetletud käesoleva otsuse IV lisas.” |
| --- | --- |

b)

isikud ja üksused, kes ei ole kantud käesoleva otsuse III lisasse, kuid kes on seotud Liibüas isikute vastu suunatud tõsiste inimõiguste rikkumiste korraldamise, nende kontrollimise või muul moel juhtimisega või osalevad nende korraldamises, kontrollimises või muul moel juhtimises, sealhulgas on seotud rahvusvahelist õigust rikkudes tsiviilisikute ja -rajatiste vastu suunatud rünnakute, sealhulgas õhurünnakute kavandamise, juhtimise, korraldamise või läbiviimisega või osalevad nende kavandamises, juhtimises, korraldamises või läbiviimises, või Liibüa ametiasutused või isikud ja üksused, kes on rikkunud või aidanud rikkuda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1970 (2011) või käesoleva otsuse sätteid, või isikud või üksused, kes tegutsevad nende isikute huvides või nimel või juhtimisel, või üksused, mis on nende isikute või käesoleva otsuse III lisas loetletud isikute ja üksuste omandis või on nende kontrolli all, nagu on loetletud käesoleva otsuse IV lisas.”

| 6) | Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:
  „4a.   Käesoleva otsuse IV lisas loetletud isikute ja üksuste puhul võib teha erandeid rahaliste vahendite ja majandusressursside osas, mis on vajalikud humanitaartegevuseks, näiteks abi kohaletoimetamine või abi kohaletoimetamise hõlbustamine, hõlmates nii ravimeid, toitu, elektrienergiaga varustamist, humanitaartöötajaid kui ka seotud abi, või välisriigi kodanike evakueerimine Liibüast.” |
| --- | --- |

6)

Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Käesoleva otsuse IV lisas loetletud isikute ja üksuste puhul võib teha erandeid rahaliste vahendite ja majandusressursside osas, mis on vajalikud humanitaartegevuseks, näiteks abi kohaletoimetamine või abi kohaletoimetamise hõlbustamine, hõlmates nii ravimeid, toitu, elektrienergiaga varustamist, humanitaartöötajaid kui ka seotud abi, või välisriigi kodanike evakueerimine Liibüast.”

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 6a
  Liikmesriigid nõuavad oma kodanikelt, oma jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt isikutelt või nende territooriumil asuvatelt või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt äriühingutelt valvsuse ilmutamist, kui nad on seotud äritegevusega Liibüas asuvate või Liibüa jurisdiktsiooni alla kuuluvate üksustega, nende nimel või juhtimisel tegutsevate isikute ja üksustega või nende isikute omandis või kontrolli all olevate üksustega, et vältida olukorda, kus äritegevus võib aidata kaasa vägivallale ja tsiviilisikute vastu jõu kasutamisele.” |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6a

Liikmesriigid nõuavad oma kodanikelt, oma jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt isikutelt või nende territooriumil asuvatelt või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt äriühingutelt valvsuse ilmutamist, kui nad on seotud äritegevusega Liibüas asuvate või Liibüa jurisdiktsiooni alla kuuluvate üksustega, nende nimel või juhtimisel tegutsevate isikute ja üksustega või nende isikute omandis või kontrolli all olevate üksustega, et vältida olukorda, kus äritegevus võib aidata kaasa vägivallale ja tsiviilisikute vastu jõu kasutamisele.”

Artikkel 2

Otsuse 2011/137/ÜVJP I, II, III ja IV lisa asendatakse vastavalt käesoleva otsuse I, II, III ja IV lisa tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 23. märts 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  ELT L 58, 3.3.2011, lk 53.

1

---

I LISA

„I LISA

Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud isikute nimekiri

| 1. | Dr AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed

  Passi nr: B010574. Sünnikuupäev: 1.7.1950.
  Revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht. Revolutsioonilised komiteed tegelevad meeleavalduste mahasurumisega.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

Dr AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed

Passi nr: B010574. Sünnikuupäev: 1.7.1950.

Revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht. Revolutsioonilised komiteed tegelevad meeleavalduste mahasurumisega.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 2. | DIBRI, Abdulqader Yusef

  Sünnikuupäev: 1946. Sünnikoht: Houn, Liibüa.
  Muammar GADDAFI isikliku julgeoleku ülem. Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed dissidentide vastu suunatud vägivalla kohta.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Sünnikuupäev: 1946. Sünnikoht: Houn, Liibüa.

Muammar GADDAFI isikliku julgeoleku ülem. Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed dissidentide vastu suunatud vägivalla kohta.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 3. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Välisjulgeoleku organisatsiooni direktor. Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

DORDA, Abu Zayd Umar

Välisjulgeoleku organisatsiooni direktor. Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 4. | Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis

  Sünnikuupäev: 1952. Sünnikoht: Jalo, Liibüa.
  Kaitseminister. Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis

Sünnikuupäev: 1952. Sünnikoht: Jalo, Liibüa.

Kaitseminister. Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Sünnikuupäev: 1956. Sünnikoht: Khoms.
  Varustussekretär. Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud dissidentide allasurumise ja vägivallaga.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Sünnikuupäev: 1956. Sünnikoht: Khoms.

Varustussekretär. Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud dissidentide allasurumise ja vägivallaga.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI AL-DAM, Sayyid Mohammed

  Sünnikuupäev: 1948. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.
  Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid dissidentide tapmise kampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

GADDAFI AL-DAM, Sayyid Mohammed

Sünnikuupäev: 1948. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.

Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid dissidentide tapmise kampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 7. | GADDAFI, Aisha Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI tütar. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

7.

GADDAFI, Aisha Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI tütar. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 8. | GADDAFI, Hannibal Muammar

  Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20.9.1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

8.

GADDAFI, Hannibal Muammar

Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20.9.1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 9. | GADDAFI, Khamis Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

GADDAFI, Khamis Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar

  Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 11. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.
  Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavaldajate mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.

Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavaldajate mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 12. | GADDAFI, Mutassim

  Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, Mutassim

Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 13. | GADDAFI, Saadi

  Passi nr: 014797. Sünnikuupäev: 25.5.1973. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Erivägede juhataja. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

13.

GADDAFI, Saadi

Passi nr: 014797. Sünnikuupäev: 25.5.1973. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Erivägede juhataja. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 14. | GADDAFI, Saif al-Arab

  Sünnikuupäev: 1982. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

14.

GADDAFI, Saif al-Arab

Sünnikuupäev: 1982. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 15. | GADDAFI, Saif al-Islam

  Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25.6.1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Gaddafi fondi direktor. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhtutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

15.

GADDAFI, Saif al-Islam

Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25.6.1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Gaddafi fondi direktor. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhtutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 16. | Kolonel AL-SENUSSI, Abdullah

  Sünnikuupäev: 1949. Sünnikoht: Sudaan.
  Sõjalise luure direktor. Sõjalise luure osalemine meeleavaldajate mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar GADDAFI õemees.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

16.

Kolonel AL-SENUSSI, Abdullah

Sünnikuupäev: 1949. Sünnikoht: Sudaan.

Sõjalise luure direktor. Sõjalise luure osalemine meeleavaldajate mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar GADDAFI õemees.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 17. | AL GADDAFI, Quren Salih Quren

  Liibüa suursaadik Tšaadis. Lahkunud Tšaadist Sabhāsse. Tegeleb otseselt režiimi jaoks palgasõdurite värbamise ja koordineerimisega.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 |
| --- | --- |

17.

AL GADDAFI, Quren Salih Quren

Liibüa suursaadik Tšaadis. Lahkunud Tšaadist Sabhāsse. Tegeleb otseselt režiimi jaoks palgasõdurite värbamise ja koordineerimisega.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011

| 18. | Kolonel AL KUNI, Amid Husain

  Ghāti kuberner (Lõuna-Liibüa). Tegeleb otseselt palgasõdurite värbamisega.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011” |
| --- | --- |

18.

Kolonel AL KUNI, Amid Husain

Ghāti kuberner (Lõuna-Liibüa). Tegeleb otseselt palgasõdurite värbamisega.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011”

---

II LISA

„II LISA

Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud isikute nimekiri

| | Nimi | Tuvastamis-andmed | Põhjendus | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ABDULHAFIZ, Colonel Mas'ud | Ametikoht: relvajõudude juhataja | Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeolekuorganisatsioon
  Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Tripoli, Liibüa | Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal.
  Muammar QADDAFI lähedane isik. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Ametikoht: välisjulgeolekuorganisatsiooni asejuhataja, | Režiimis silmapaistval kohal.
  Muammar GADDAFI õemees. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure | Režiimis juhtival kohal. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Ametikoht:, revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 6. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Egiptus | Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega. | 28.2.2011 |
| 7. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa | Muammar GADDAFI naine.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 8. | SALEH, Bachir | Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Traghen | Juhi kantselei juhataja.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 9. | Kindral TOHAMI, Khaled | Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Genzur | Sisejulgeolekubüroo direktor.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 10. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Sünnikuupäev: 1.7.1949
  Sünnikoht: Al-Bayda | Välisjulgeolekubüroo luureülem.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 11. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Rahvakongressi peasekretär; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 12. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Kolonel GADDAFI valitsuse peaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 13. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Kolonel GADDAFI valitsuse tervise- ja keskkonnaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 14. | ZLITNI, Abdelhaziz | Sünnikuupäev: 1935 | Kolonel GADDAFI valitsuse planeerimis- ja rahandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 15. | HOUEJ, Mohamad Ali | Sünnikuupäev: 1949
  Sünnikoht: Al-Azizia (Tripoli lähedal) | Kolonel GADDAFI valitsuse tööstus-, majandus- ja kaubandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 16. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Kolonel GADDAFI valitsuse põllumajandus- ning loomsete ja veeressursside minister. | 21.3.2011 |
| 17. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Kolonel GADDAFI valitsuse sotsiaalminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 18. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Kolonel GADDAFI valitsuse haridus- ning kõrghariduse ja teadusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 19. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Kolonel GADDAFI valitsuse transpordiminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 20. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Kolonel GADDAFI valitsuse välisminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 21. | MANSOUR, Abdallah | | Kolonel GADDAFI lähedane isik, tähtis roll julgeolekuteenistuses ja endine raadio- ja teleringhäälingu direktor; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011” |

Nimi

Tuvastamis-andmed

Põhjendus

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

ABDULHAFIZ, Colonel Mas'ud

Ametikoht: relvajõudude juhataja

Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeolekuorganisatsioon

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal.

Muammar QADDAFI lähedane isik.

28.2.2011

3.

ABU SHAARIYA

Ametikoht: välisjulgeolekuorganisatsiooni asejuhataja,

Režiimis silmapaistval kohal.

Muammar GADDAFI õemees.

28.2.2011

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure

Režiimis juhtival kohal.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Omar

Ametikoht:, revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

6.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Egiptus

Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega.

28.2.2011

7.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa

Muammar GADDAFI naine.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

8.

SALEH, Bachir

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Traghen

Juhi kantselei juhataja.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

9.

Kindral TOHAMI, Khaled

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Genzur

Sisejulgeolekubüroo direktor.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

10.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Sünnikuupäev: 1.7.1949

Sünnikoht: Al-Bayda

Välisjulgeolekubüroo luureülem.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

11.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Rahvakongressi peasekretär; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

12.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Kolonel GADDAFI valitsuse peaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

13.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Kolonel GADDAFI valitsuse tervise- ja keskkonnaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

14.

ZLITNI, Abdelhaziz

Sünnikuupäev: 1935

Kolonel GADDAFI valitsuse planeerimis- ja rahandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

15.

HOUEJ, Mohamad Ali

Sünnikuupäev: 1949

Sünnikoht: Al-Azizia (Tripoli lähedal)

Kolonel GADDAFI valitsuse tööstus-, majandus- ja kaubandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

16.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Kolonel GADDAFI valitsuse põllumajandus- ning loomsete ja veeressursside minister.

21.3.2011

17.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Kolonel GADDAFI valitsuse sotsiaalminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

18.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Kolonel GADDAFI valitsuse haridus- ning kõrghariduse ja teadusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

19.

ZIDANE, Mohamad Ali

Kolonel GADDAFI valitsuse transpordiminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

20.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Kolonel GADDAFI valitsuse välisminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

21.

MANSOUR, Abdallah

Kolonel GADDAFI lähedane isik, tähtis roll julgeolekuteenistuses ja endine raadio- ja teleringhäälingu direktor; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011”

---

III LISA

„III LISA

Artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud isikute ja üksuste loetelu

| 1. | GADDAFI, Aisha Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI tütar. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

1.

GADDAFI, Aisha Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI tütar. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 2. | GADDAFI, Hannibal Muammar

  Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20.9.1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

GADDAFI, Hannibal Muammar

Passi nr: B/002210. Sünnikuupäev: 20.9.1975. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 3. | GADDAFI, Khamis Muammar

  Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

GADDAFI, Khamis Muammar

Sünnikuupäev: 1978. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 4. | GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

  Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.
  Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavaldajate mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

GADDAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Sünnikuupäev: 1942. Sünnikoht: Sirte, Liibüa.

Revolutsiooni juht, relvajõudude ülemjuhataja. Vastutab korralduse andmise eest meeleavaldajate mahasurumiseks, inimõiguste rikkumiseks.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 5. | GADDAFI, Mutassim

  Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

GADDAFI, Mutassim

Sünnikuupäev: 1976. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Riikliku julgeoleku nõunik. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 6. | GADDAFI, Saif al-Islam

  GADDAFI fondi direktor. Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25.6.1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhtutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.
  ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011. |
| --- | --- |

6.

GADDAFI, Saif al-Islam

GADDAFI fondi direktor. Passi nr: B014995. Sünnikuupäev: 25.6.1972. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa. Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Sütitavad avalikud esinemised, milles õhtutati meeleavaldajate vastu suunatud vägivallale.

ÜRO kande kuupäev: 26.2.2011.

| 7. | DORDA, Abu Zayd Umar

  Välisjulgeoleku organisatsiooni direktor. Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.
  ÜRO kande kuupäev: 17.03.11 (EL: 28.2.2011) |
| --- | --- |

7.

DORDA, Abu Zayd Umar

Välisjulgeoleku organisatsiooni direktor. Režiimile lojaalne. Välisluureagentuuri juht.

ÜRO kande kuupäev: 17.03.11 (EL: 28.2.2011)

| 8. | Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis

  Sünnikuupäev: 1952. Sünnikoht: Jalo, Liibüa.
  Kaitseminister. Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011) |
| --- | --- |

8.

Kindralmajor JABIR, Abu Bakr Yunis

Sünnikuupäev: 1952. Sünnikoht: Jalo, Liibüa.

Kaitseminister. Üldvastutav relvajõudude tegevuse eest.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011)

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed

  Sünnikuupäev: 1956. Sünnikoht: Khoms.
  Varustussekretär. Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud dissidentide allasurumise ja vägivallaga.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011) |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Sünnikuupäev: 1956. Sünnikoht: Khoms.

Varustussekretär. Režiimis juhtival kohal. Seotud revolutsioonikomiteedega. Varem seotud dissidentide allasurumise ja vägivallaga.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011)

| 10. | GADDAFI, Mohammed Muammar

  Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011) |
| --- | --- |

10.

GADDAFI, Mohammed Muammar

Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011)

| 11. | GADDAFI, Saadi

  Ametikoht: erivägede juhataja.
  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.
  Sünnikuupäev: 25.5.1973. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa. Passi nr: 014797.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.11 (EL: 28.2.2011) |
| --- | --- |

11.

GADDAFI, Saadi

Ametikoht: erivägede juhataja.

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud. Meeleavaldajate mahasurumisega seotud sõjaväeüksuste juhataja.

Sünnikuupäev: 25.5.1973. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa. Passi nr: 014797.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.11 (EL: 28.2.2011)

| 12. | GADDAFI, Saif al-Arab

  Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.
  Sünnikuupäev: 1982. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011) |
| --- | --- |

12.

GADDAFI, Saif al-Arab

Muammar GADDAFI poeg. Režiimiga lähedalt seotud.

Sünnikuupäev: 1982. Sünnikoht: Tripoli, Liibüa.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011)

| 13. | Kolonel AL-SENUSSI, Abdullah

  Sünnikuupäev: 1949. Sünnikoht: Sudaan.
  Sõjalise luure direktor. Sõjalise luure osalemine meeleavaldajate mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar GADDAFI õemees.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011) |
| --- | --- |

13.

Kolonel AL-SENUSSI, Abdullah

Sünnikuupäev: 1949. Sünnikoht: Sudaan.

Sõjalise luure direktor. Sõjalise luure osalemine meeleavaldajate mahasurumises. Varem kahtlustatud osalemises Abu Selimi vanglas toimunud massimõrvas. Tagaselja süüdi mõistetud UTA lennule tehtud pommirünnakus. Muammar GADDAFI õemees.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 28.2.2011)

Üksused

| 1. | Central Bank of Libya

  Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 10.3.2011) |
| --- | --- |

1.

Central Bank of Libya

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 10.3.2011)

| 2. | Libyan Investment Authority

  Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.
  Teise nimega: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 10.3.2011) |
| --- | --- |

2.

Libyan Investment Authority

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

Teise nimega: Libyan Arab Foreign Investment Company (LAFICO) 1 Fateh Tower Office No. 99, 22nd Floor, Borgaida Street, Tripoli, 1103 Libya

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 10.3.2011)

| 3. | Libyan Foreign Bank

  Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.
  ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 10.3.2011) |
| --- | --- |

3.

Libyan Foreign Bank

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 10.3.2011)

| 4. | Libya Africa Investment Portfolio

  Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.Jamahiriya Street, LAP Building, PO Box 91330, Tripoli, LibyaÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 10.3.2011) |
| --- | --- |

4.

Libya Africa Investment Portfolio

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011 (EL: 10.3.2011)

| 5. | Libyan National Oil Corporation

  Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.Bashir Saadwi Street, Tripoli, Tarabulus, LibyaÜRO kande kuupäev: 17.3.2011” |
| --- | --- |

5.

Libyan National Oil Corporation

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

ÜRO kande kuupäev: 17.3.2011”

---

IV LISA

„IV LISA

Artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud isikute ja üksuste nimekiri

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kolonel ABDULHAFIZ, Mas'ud | Ametikoht: relvajõudude juhataja | Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures. | 28.2.2011 |
| 2. | ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed | Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeolekuorganisatsioon
  Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Tripoli, Liibüa | Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar QADDAFI lähedane isik. | 28.2.2011 |
| 3. | ABU SHAARIYA | Ametikoht: välisjulgeolekuorganisatsiooni asejuhataja | Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees. | 28.2.2011 |
| 4. | ASHKAL, Al-Barrani | Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure | Režiimis juhtival kohal. | 28.2.2011 |
| 5. | ASHKAL, Omar | Ametikoht:, revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 6. | AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed | Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht
  Passi nr: B010574
  Sünnikuupäev: 01.07.1950 | Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga. | 28.2.2011 |
| 7. | DIBRI, Abdulqader Yusef | Ametikoht: Muammar GADDAFI isikliku julgeolekuteenistuse ülem
  Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Houn, Liibüa | Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed teisitimõtlejate vastu suunatud vägivalla kohta. | 28.2.2011 |
| 8. | QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Egiptus | Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega. | 28.2.2011 |
| 9. | QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed | Sünnikuupäev: 1948
  Sünnikoht: Sirte, Liibüa | Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid teisitimõtlejate tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega. | 28.2.2011 |
| 10. | AL-BARASSI, Safia Farkash | Sünnikuupäev: 1952
  Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa | Muammar GADDAFI naine.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 11. | SALEH, Bachir | Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Traghen | Juhi kantselei juhataja.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 12. | Kindral TOHAMI, Khaled | Sünnikuupäev: 1946
  Sünnikoht: Genzur | Sisejulgeolekubüroo direktor.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 13. | FARKASH, Mohammed Boucharaya | Sünnikuupäev: 1.7.1949
  Sünnikoht: Al-Bayda | Välisjulgeolekubüroo luureülem.
  Režiimiga lähedalt seotud. | 28.2.2011 |
| 14. | ZARTI, Mustafa | Sündinud 29. märtsil 1970, Austria kodanik (passi nr: P1362998, kehtivus 6. november 2006 kuni 5. november 2016) | Režiimiga lähedalt seotud ja Libyan Investment Authority asetegevjuht, National Oil Corporation’i nõukogu liige ja Bahreinis asuva First Energy Bank’i asepresident. | 10.3.2011 |
| 15. | EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou | | Rahvakongressi peasekretär; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 16. | AL-MAHMOUDI, Baghdadi | | Kolonel GADDAFI valitsuse peaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 17. | HIJAZI, Mohamad Mahmoud | | Kolonel GADDAFI valitsuse tervise- ja keskkonnaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 18. | ZLITNI, Abdelhaziz | Sünnikuupäev: 1935 | Kolonel GADDAFI valitsuse planeerimis- ja rahandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 19. | HOUEJ, Mohamad Ali | Sünnikuupäev: 1949
  Sünnikoht: Al-Azizia (Tripoli lähedal) | Kolonel GADDAFI valitsuse tööstus-, majandus- ja kaubandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 20. | AL-GAOUD, Abdelmajid | | Kolonel GADDAFI valitsuse põllumajandus- ning loomsete ja veeressursside minister. | 21.3.2011 |
| 21. | AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug | | Kolonel GADDAFI valitsuse sotsiaalminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 22. | FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad | | Kolonel GADDAFI valitsuse haridus- ning kõrghariduse ja teadusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 23. | ZIDANE, Mohamad Ali | | Kolonel GADDAFI valitsuse transpordiminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 24. | KOUSSA, Moussa Mohamad | | Kolonel GADDAFI valitsuse välisminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |
| 25. | MANSOUR, Abdallah | | Kolonel GADDAFI lähedane isik, tähtis roll julgeolekuteenistuses ja endine raadio- ja teleringhäälingu direktor; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides. | 21.3.2011 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

Kolonel ABDULHAFIZ, Mas'ud

Ametikoht: relvajõudude juhataja

Relvajõudude käsuliinis kolmandal kohal. Oluline roll sõjaväeluures.

28.2.2011

2.

ABDUSSALAM, Abdussalam Mohammed

Ametikoht: terrorismivastase võitluse juhataja, välisjulgeolekuorganisatsioon

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Tripoli, Liibüa

Revolutsioonikomitees silmapaistval kohal. Muammar QADDAFI lähedane isik.

28.2.2011

3.

ABU SHAARIYA

Ametikoht: välisjulgeolekuorganisatsiooni asejuhataja

Režiimis silmapaistval kohal. Muammar GADDAFI õemees.

28.2.2011

4.

ASHKAL, Al-Barrani

Ametikoht: asedirektor, sõjaväeluure

Režiimis juhtival kohal.

28.2.2011

5.

ASHKAL, Omar

Ametikoht:, revolutsiooniliste komiteede liikumise juhataja

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

6.

AL-BAGHDADI, Abdulqader Mohammed

Ametikoht: revolutsiooniliste komiteede kontaktasutuse juht

Passi nr: B010574

Sünnikuupäev: 01.07.1950

Revolutsioonilised komiteed on seotud meeleavaldajate vastu suunatud vägivallaga.

28.2.2011

7.

DIBRI, Abdulqader Yusef

Ametikoht: Muammar GADDAFI isikliku julgeolekuteenistuse ülem

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Houn, Liibüa

Vastutab režiimi julgeoleku eest. Varasemad andmed teisitimõtlejate vastu suunatud vägivalla kohta.

28.2.2011

8.

QADHAF AL-DAM, Ahmed Mohammed

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Egiptus

Muammar GADDAFI nõbu. Alates aastast 1995 oli usutavasti Gaddafi isikliku julgeoleku eest vastutava sõjaväe eliitväeosa juhataja ning otsustaval kohal välisjulgeolekuorganisatsioonis. Osales välisriikides asuvate Liibüa teisitimõtlejate vastu suunatud operatsioonide kavandamises ja oli otseselt seotud terroristliku tegevusega.

28.2.2011

9.

QADHAF AL-DAM, Sayyid Mohammed

Sünnikuupäev: 1948

Sünnikoht: Sirte, Liibüa

Muammar GADDAFI nõbu. 1980. aastatel osales Sayyid teisitimõtlejate tapmiskampaanias ja on väidetavalt vastutav mitme tapmise eest Euroopas. Arvatavasti on olnud seotud ka relvade hankimisega.

28.2.2011

10.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Sünnikuupäev: 1952

Sünnikoht: Al Bayda, Liibüa

Muammar GADDAFI naine.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

11.

SALEH, Bachir

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Traghen

Juhi kantselei juhataja.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

12.

Kindral TOHAMI, Khaled

Sünnikuupäev: 1946

Sünnikoht: Genzur

Sisejulgeolekubüroo direktor.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

13.

FARKASH, Mohammed Boucharaya

Sünnikuupäev: 1.7.1949

Sünnikoht: Al-Bayda

Välisjulgeolekubüroo luureülem.

Režiimiga lähedalt seotud.

28.2.2011

14.

ZARTI, Mustafa

Sündinud 29. märtsil 1970, Austria kodanik (passi nr: P1362998, kehtivus 6. november 2006 kuni 5. november 2016)

Režiimiga lähedalt seotud ja Libyan Investment Authority asetegevjuht, National Oil Corporation’i nõukogu liige ja Bahreinis asuva First Energy Bank’i asepresident.

10.3.2011

15.

EL-KASSIM ZOUAI, Mohamed Abou

Rahvakongressi peasekretär; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

16.

AL-MAHMOUDI, Baghdadi

Kolonel GADDAFI valitsuse peaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

17.

HIJAZI, Mohamad Mahmoud

Kolonel GADDAFI valitsuse tervise- ja keskkonnaminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

18.

ZLITNI, Abdelhaziz

Sünnikuupäev: 1935

Kolonel GADDAFI valitsuse planeerimis- ja rahandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

19.

HOUEJ, Mohamad Ali

Sünnikuupäev: 1949

Sünnikoht: Al-Azizia (Tripoli lähedal)

Kolonel GADDAFI valitsuse tööstus-, majandus- ja kaubandusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

20.

AL-GAOUD, Abdelmajid

Kolonel GADDAFI valitsuse põllumajandus- ning loomsete ja veeressursside minister.

21.3.2011

21.

AL-CHARIF, Ibrahim Zarroug

Kolonel GADDAFI valitsuse sotsiaalminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

22.

FAKHIRI, Abdelkebir Mohamad

Kolonel GADDAFI valitsuse haridus- ning kõrghariduse ja teadusminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

23.

ZIDANE, Mohamad Ali

Kolonel GADDAFI valitsuse transpordiminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

24.

KOUSSA, Moussa Mohamad

Kolonel GADDAFI valitsuse välisminister; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

25.

MANSOUR, Abdallah

Kolonel GADDAFI lähedane isik, tähtis roll julgeolekuteenistuses ja endine raadio- ja teleringhäälingu direktor; osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

Üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB) | Tajora, Tripoli, Libya Õigusakti number: 60/2006 (väljaandja: Liibüa Kõrgem Rahvakomitee (Libyan General People’s Committee) |
| Tel: +218 21 369 1840, |
| Faks: +218 21 369 6447 |
| http://www.hib.org.ly |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

Libyan Housing and Infrastructure Board (HIB)

Tajora, Tripoli, Libya Õigusakti number: 60/2006 (väljaandja: Liibüa Kõrgem Rahvakomitee (Libyan General People’s Committee)

Tel: +218 21 369 1840,

Faks: +218 21 369 6447

http://www.hib.org.ly

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas

10.3.2011

2.

Fonds de développement économique et social (FDES)

Qaser Bin Ghasher road Salaheddine Cross - BP: 93599 Libya-Tripoli

Tel: +218 21 490 8893 –

Faks: +218 21 491 8893

E-post: info@esdf.ly

Muammar GADDAFI kontrolli all ja tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas

21.3.2011

3.

Libyan Arab African Investment Company - LAAICO

Veebisait: http://www.laaico.com

Ettevõte on loodud 1981. aastal.

| 76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya |
| --- |
| Tel: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613 |
| Faks: 00 218 (21) 4893800 - 4891867 |
| E-post: info@laaico.com |

76351 Janzour-Libya. 81370 Tripoli-Libya

Tel: 00 218 (21) 4890146 – 4890586 - 4892613

Faks: 00 218 (21) 4893800 - 4891867

E-post: info@laaico.com

Muammar GADDAFI kontrolli all ja tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

4.

Fondation Qadhafi pour les associations caritatives et le développement

| Juhatuse aadress:Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBYE |
| --- |
| Tel: (+218) 214778301 – |
| Faks: (+218) 214778766; |
| E-post: info@gicdf.org |

Juhatuse aadress:Hay Alandalus – Jian St. – Tripoli – PoBox: 1101 – LIBYE

Tel: (+218) 214778301 –

Faks: (+218) 214778766;

E-post: info@gicdf.org

Muammar GADDAFI kontrolli all ja tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

5.

Fondation Waatassimou

Asukoht: Tripoli.

Muammar GADDAFI kontrolli all ja tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

6.

Office général de la radio et de la télévision libyenne

Kontaktandmed:

Tel: 00 218 21 444 59 26; 00 21 444 59 00;

Faks: 00 218 21 340 21 07

http://www.ljbc.net;

E-post: info@ljbc.net

Avalik viha ja vägivalla õhutamine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide kohta valeinformatsiooni levitamise teel.

21.3.2011

7.

Corps des gardes révolutionnaires

Osalemine meeleavaldajate vastu suunatud repressioonides.

21.3.2011

8.

National Commercial Bank

| Orouba Street |
| --- |
| AlBayda, |
| Libya |
| Tel: +218 21-361-2429 |
| Faks: +218 21-446-705 |
| www.ncb.ly |

Orouba Street

AlBayda,

Libya

Tel: +218 21-361-2429

Faks: +218 21-446-705

www.ncb.ly

National Commercial Bank on Liibüas asutatud kommertspank. See pank asutati 1970. aastal ning selle asukoht on AlBayda, Liibüa. Pangal on kontorid Tripolis ja AlBayda ning harukontorid Liibüas. 100 % valitsuse omandis ja režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

9.

Gumhouria Bank

| Gumhouria Bank Building |
| --- |
| Omar Al Mukhtar Avenue |
| Giaddal Omer Al Moukhtar |
| P.O. Box 685 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031 |
| Faks: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505 |
| E-post: info@gumhouria-bank.com.ly |
| Veebisait: www.gumhouria-bank.com.ly |

Gumhouria Bank Building

Omar Al Mukhtar Avenue

Giaddal Omer Al Moukhtar

P.O. Box 685

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-333-4035 +218 21-444-2541 +218 21-444-2544 +218 21-333-4031

Faks: +218 21-444-2476 +218 21-333-2505

E-post: info@gumhouria-bank.com.ly

Veebisait: www.gumhouria-bank.com.ly

Gumhouria Bank on Liibüas asutatud kommertspank. Pank asutati 2008. aastal Al Ummahi ja Gumhouria panga ühendamise teel. 100 % valitsuse omandis ja režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

10.

Sahara Bank

| Sahara Bank Building |
| --- |
| First of September Street |
| P.O. Box 270 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-379-0022 |
| Faks: +218 21-333-7922 |
| E-post: info@saharabank.com.ly |
| Veebisait: www.saharabank.com.ly |

Sahara Bank Building

First of September Street

P.O. Box 270

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-379-0022

Faks: +218 21-333-7922

E-post: info@saharabank.com.ly

Veebisait: www.saharabank.com.ly

Sahara Bank on Liibüas asutatud kommertspank. 81% valitsuse omandis ja režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

21.3.2011

11.

Azzawia ( Azawiya) Refining

| P.O. Box 6451 |
| --- |
| Tripoli |
| Libya |
| +218 023 7976 26778 |
| http://www.arc.com.ly |

P.O. Box 6451

Tripoli

Libya

+218 023 7976 26778

http://www.arc.com.ly

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011

12.

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company (RASCO)

| Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building |
| --- |
| Ras Lanuf City |
| P.O. Box 2323 |
| Libya |
| Tel: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182 |
| Fax: +218 21-360-5174 |
| Email: info@raslanuf.ly |
| Website: www.raslanuf.ly |

Ras Lanuf Oil and Gas Processing Company Building

Ras Lanuf City

P.O. Box 2323

Libya

Tel: +218 21-360-5171 +218 21-360-5177 +218 21-360-5182

Fax: +218 21-360-5174

Email: info@raslanuf.ly

Website: www.raslanuf.ly

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011

13.

Brega

| Peakontor: Azzawia / coast road |
| --- |
| P.O. Box Azzawia 16649 |
| Tel: 2 – 625021-023 / 3611222 |
| Faks: 3610818 |
| Teleks: 30460 / 30461 / 30462 |

Peakontor: Azzawia / coast road

P.O. Box Azzawia 16649

Tel: 2 – 625021-023 / 3611222

Faks: 3610818

Teleks: 30460 / 30461 / 30462

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011

14.

Sirte Oil Company

| Sirte Oil Company Building |
| --- |
| Marsa Al Brega Area |
| P.O. Box 385 |
| Tarabulus |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390 |
| Faks: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118 |
| E-post: info@soc.com.ly |
| Veebisait: www.soc.com.ly |

Sirte Oil Company Building

Marsa Al Brega Area

P.O. Box 385

Tarabulus

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-361-0376 +218 21-361-0390

Faks: +218 21-361-0604 +218 21-360-5118

E-post: info@soc.com.ly

Veebisait: www.soc.com.ly

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011

15.

Waha Oil Company

| Waha Oil Company |
| --- |
| Kontori asukoht: Off Airport Road |
| Tripoli |
| Tarabulus |
| Libya |
| Postiaadress: P.O. Box 395 |
| Tripoli |
| Libya |
| Tel: +218 21-3331116 |
| Faks: +218 21-3337169 |
| Teleks: 21058 |

Waha Oil Company

Kontori asukoht: Off Airport Road

Tripoli

Tarabulus

Libya

Postiaadress: P.O. Box 395

Tripoli

Libya

Tel: +218 21-3331116

Faks: +218 21-3337169

Teleks: 21058

Muammar GADDAFI ja tema perekonna kontrolli all ning tema režiimi potentsiaalne rahastamisallikas.

23.3.2011”

---

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/37

---

KOMISJONI OTSUS,

14. detsember 2010,

riigiabi C 39/96 (ex NN 127/92) kohta, mida Prantsusmaa on andnud äriühingule Coopérative d’exportation du livre français (CELF)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8938 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/179/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

olles kutsunud asjaosalisi üles esitama oma märkused eespool osutatud artikli (2) kohaselt ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Euroopa Liidu Üldkohus tühistas 15. aprilli 2008. aasta otsusega (3) (edaspidi „Üldkohtu otsus”) komisjoni 20. aprilli 2004. aasta otsuse 2005/262/EÜ (4) Prantsusmaa poolt Prantsuse Raamatu Ekspordi Kooperatiivile (CELF) abimeetme rakendamise kohta (5). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Üldkohus tühistas 15. aprilli 2008. aasta otsusega (3) (edaspidi „Üldkohtu otsus”) komisjoni 20. aprilli 2004. aasta otsuse 2005/262/EÜ (4) Prantsusmaa poolt Prantsuse Raamatu Ekspordi Kooperatiivile (CELF) abimeetme rakendamise kohta (5).

| (2) | Vastavalt Üldkohtu otsusele peab komisjon vastu võtma uue otsuse. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Üldkohtu otsusele peab komisjon vastu võtma uue otsuse.

| (3) | Osutatud kohtuotsus lõpetab pika õigusliku menetluse, mille põhietapid on esitatud järgnevalt. |
| --- | --- |

(3)

Osutatud kohtuotsus lõpetab pika õigusliku menetluse, mille põhietapid on esitatud järgnevalt.

A.   Esimene etapp

| (4) | 20. märtsi 1992. aasta kirjas juhtis rahvusvaheline levitamise ja kirjastamise ühing Société internationale de diffusion et d’édition (edaspidi „SIDE”) komisjoni tähelepanu Prantsuse ametiasutuste poolt CELFile reklaami, transpordi ja turustamise jaoks antavale abile, kusjuures nimetatud abist ei oldud komisjoni talitusi eelnevalt teavitatud. |
| --- | --- |

(4)

20. märtsi 1992. aasta kirjas juhtis rahvusvaheline levitamise ja kirjastamise ühing Société internationale de diffusion et d’édition (edaspidi „SIDE”) komisjoni tähelepanu Prantsuse ametiasutuste poolt CELFile reklaami, transpordi ja turustamise jaoks antavale abile, kusjuures nimetatud abist ei oldud komisjoni talitusi eelnevalt teavitatud.

| (5) | 2. aprilli 1992. aasta kirjas tuletas komisjon Prantsuse ametiasutustele meelde, et mis tahes projektist, millega luuakse või muudetakse abivahendeid, tuleb komisjoni talitusi eelnevalt teavitada, ning palus nimetatud ametiasutustelt teavet SIDE osutatud abimeetmete olemuse ja eesmärgi kohta. |
| --- | --- |

(5)

2. aprilli 1992. aasta kirjas tuletas komisjon Prantsuse ametiasutustele meelde, et mis tahes projektist, millega luuakse või muudetakse abivahendeid, tuleb komisjoni talitusi eelnevalt teavitada, ning palus nimetatud ametiasutustelt teavet SIDE osutatud abimeetmete olemuse ja eesmärgi kohta.

| (6) | Prantsuse ametiasutused kinnitasid 29. juuni 1992. aasta kirjas CELFile eraldatavate toetuste olemasolu. Ametiasutused täpsustasid, et nende meetmete eesmärk oli tutvustada prantsuse keelt ja kirjandust prantsuse keelt mittekõnelevates riikides ning et CELF tegeles lisaks sellele veel kolme programmi haldamisega, mis on samuti suunatud prantsuskeelse raamatu kättesaadavamaks tegemisele kaugel asuvate lugejate jaoks. |
| --- | --- |

(6)

Prantsuse ametiasutused kinnitasid 29. juuni 1992. aasta kirjas CELFile eraldatavate toetuste olemasolu. Ametiasutused täpsustasid, et nende meetmete eesmärk oli tutvustada prantsuse keelt ja kirjandust prantsuse keelt mittekõnelevates riikides ning et CELF tegeles lisaks sellele veel kolme programmi haldamisega, mis on samuti suunatud prantsuskeelse raamatu kättesaadavamaks tegemisele kaugel asuvate lugejate jaoks.

| (7) | 7. augusti 1992. aasta kirjas kinnitas komisjon SIDEle CELFile antava abi olemasolu, täpsustas selle eesmärki ja teatas, et kõnealustest abimeetmetest ei ole komisjoni teavitatud. Komisjon täpsustas siiski, et vaidlustatud abimeetmete olemus ei ole selline, mis võiks kahjustada kaubandust liikmesriikide vahel. SIDE-l paluti esitada omapoolsed märkused. |
| --- | --- |

(7)

7. augusti 1992. aasta kirjas kinnitas komisjon SIDEle CELFile antava abi olemasolu, täpsustas selle eesmärki ja teatas, et kõnealustest abimeetmetest ei ole komisjoni teavitatud. Komisjon täpsustas siiski, et vaidlustatud abimeetmete olemus ei ole selline, mis võiks kahjustada kaubandust liikmesriikide vahel. SIDE-l paluti esitada omapoolsed märkused.

| (8) | 7. septembri 1992. aasta kirjas teatas SIDE komisjonile, et tema arvates on nimetatud meetmed ja nende tagajärjed ühendusesisese kaubanduse jaoks diskrimineeriva olemusega, vaidlustamata sealjuures kultuuriministeeriumi kultuurialast eesmärki, mis oli seotud vajadusega levitada prantsuse keelt ja kirjandust. |
| --- | --- |

(8)

7. septembri 1992. aasta kirjas teatas SIDE komisjonile, et tema arvates on nimetatud meetmed ja nende tagajärjed ühendusesisese kaubanduse jaoks diskrimineeriva olemusega, vaidlustamata sealjuures kultuuriministeeriumi kultuurialast eesmärki, mis oli seotud vajadusega levitada prantsuse keelt ja kirjandust.

| (9) | 18. mai 1993. aasta otsuses (6) leidis komisjon, et võttes arvesse erilist konkurentsi raamatusektoris ja kõnealuste abimeetmete kultuurialast eesmärki, tuli nende suhtes kohaldada endise asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punktiga c ette nähtud erandit. |
| --- | --- |

(9)

18. mai 1993. aasta otsuses (6) leidis komisjon, et võttes arvesse erilist konkurentsi raamatusektoris ja kõnealuste abimeetmete kultuurialast eesmärki, tuli nende suhtes kohaldada endise asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punktiga c ette nähtud erandit.

| (10) | 2. augustil 1993 esitas SIDE taotluse alustada hagi nimetatud otsuse kehtetuks tunnistamiseks. 18. septembri 1995. aasta otsusega (7) andis Üldkohus SIDEle osaliselt õiguse, tunnistades komisjoni 18. mai 1993. aasta otsuse kehtetuks, kuid üksnes teatavaid väikeste tellimustega seotud meetmeid käsitlevas valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

2. augustil 1993 esitas SIDE taotluse alustada hagi nimetatud otsuse kehtetuks tunnistamiseks. 18. septembri 1995. aasta otsusega (7) andis Üldkohus SIDEle osaliselt õiguse, tunnistades komisjoni 18. mai 1993. aasta otsuse kehtetuks, kuid üksnes teatavaid väikeste tellimustega seotud meetmeid käsitlevas valdkonnas.

| (11) | Üldkohus leidis, et komisjonil oli õigus võtta vastu positiivne otsus kolme järgmise abikava suhtes, mis CELFile riigi nimel anti:






  a) | abi õhuposti teel saadetavatele postipakkidele või postikottidele; |
| --- | --- | --- |

(11)

Üldkohus leidis, et komisjonil oli õigus võtta vastu positiivne otsus kolme järgmise abikava suhtes, mis CELFile riigi nimel anti:

a)

abi õhuposti teel saadetavatele postipakkidele või postikottidele;

| b) | programm „Page à Page” (8) (abi prantsuskeelsete raamatute levitamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa riikides); |
| --- | --- |

b)

programm „Page à Page” (8) (abi prantsuskeelsete raamatute levitamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa riikides);

| c) | programm „Programme Plus” (Sahara-taguse Aafrika üliõpilastele suunatud prantsuskeelsed ülikooliõpikud). |
| --- | --- |

c)

programm „Programme Plus” (Sahara-taguse Aafrika üliõpilastele suunatud prantsuskeelsed ülikooliõpikud).

| (12) | Üldkohus leidis, et komisjonil oli kolme nimetatud toetuskava kohta piisavalt teavet, et põhjendada seisukohta, mille kohaselt nende kavade mõju konkurentsireeglite toimimisele oli tühine. Muu hulgas osutas Üldkohus, et „vaidlusaluste meetmete kultuurialase eesmärgi suhtes on pooled ühel meelel, Prantsuse valitsuse poolt püstitatud eesmärgiks on prantsuse keele ja kirjanduse levitamine”. Üldkohtu hinnangul on alust järeldada, et komisjonil ei olnud erilisi raskusi vaidlusaluste abimeetmete kultuurialase eesmärgi hindamisel ning et selles küsimuses ei ole tarvis täiendavat teavet hankida. |
| --- | --- |

(12)

Üldkohus leidis, et komisjonil oli kolme nimetatud toetuskava kohta piisavalt teavet, et põhjendada seisukohta, mille kohaselt nende kavade mõju konkurentsireeglite toimimisele oli tühine. Muu hulgas osutas Üldkohus, et „vaidlusaluste meetmete kultuurialase eesmärgi suhtes on pooled ühel meelel, Prantsuse valitsuse poolt püstitatud eesmärgiks on prantsuse keele ja kirjanduse levitamine”. Üldkohtu hinnangul on alust järeldada, et komisjonil ei olnud erilisi raskusi vaidlusaluste abimeetmete kultuurialase eesmärgi hindamisel ning et selles küsimuses ei ole tarvis täiendavat teavet hankida.

| (13) | Seevastu selles osas, mis hõlmab CELFile kompensatsioonide eraldamist üksnes väikeste tellimustega seonduvalt, leidis Üldkohus, et enne otsuse langetamist siseturuga kokkusobivuse kohta oleks komisjon pidanud põhjalikult analüüsima konkurentsitingimusi asjakohases sektoris. |
| --- | --- |

(13)

Seevastu selles osas, mis hõlmab CELFile kompensatsioonide eraldamist üksnes väikeste tellimustega seonduvalt, leidis Üldkohus, et enne otsuse langetamist siseturuga kokkusobivuse kohta oleks komisjon pidanud põhjalikult analüüsima konkurentsitingimusi asjakohases sektoris.

| (14) | Üldkohus leidis (kohtuotsuse punkt 76), et komisjon oleks pidanud algatama EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikega 2 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) ette nähtud menetluse ning et sel põhjusel tuli kuulutada komisjoni 18. mai 1993. aasta otsus kehtetuks, kuivõrd see käsitleb toetust, mida anti üksnes CELFile välismaal paiknevate raamatukaupluste prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimuste töötlemise tõttu tekkivate lisakulude kompenseerimiseks. |
| --- | --- |

(14)

Üldkohus leidis (kohtuotsuse punkt 76), et komisjon oleks pidanud algatama EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikega 2 (praegu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõige 2) ette nähtud menetluse ning et sel põhjusel tuli kuulutada komisjoni 18. mai 1993. aasta otsus kehtetuks, kuivõrd see käsitleb toetust, mida anti üksnes CELFile välismaal paiknevate raamatukaupluste prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimuste töötlemise tõttu tekkivate lisakulude kompenseerimiseks.

B.   Teine etapp

| (15) | Vastavalt Üldkohtu 18. septembri 1995. aasta otsusele otsustas komisjon 30. juuli 1996. aasta otsusega algatada kõnealuste meetmete suhtes uurimismenetluse. Huvitatud isikud, kellel paluti esitada komisjonile oma märkused, saatsid need 1996. aasta detsembri ja 1997. aasta jaanuari jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt Üldkohtu 18. septembri 1995. aasta otsusele otsustas komisjon 30. juuli 1996. aasta otsusega algatada kõnealuste meetmete suhtes uurimismenetluse. Huvitatud isikud, kellel paluti esitada komisjonile oma märkused, saatsid need 1996. aasta detsembri ja 1997. aasta jaanuari jooksul.

| (16) | Järgides Üldkohtu ettekirjutust, võttis komisjon 10. juunil 1998. aastal vastu otsuse 1999/133/EÜ (9). Otsuses kinnitati väikeste tellimuste puhul antava abi kultuurialast eesmärki ja leiti endise asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d tuginedes, et väikestele tellimustele osutatud abi ei olnud sellist laadi, mis oleks võinud mõjutada liidusisese kaubavahetuse tingimusi ja konkurentsi sellisel ebasoovitaval määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega prantsuskeelsete raamatute eksporditurul. |
| --- | --- |

(16)

Järgides Üldkohtu ettekirjutust, võttis komisjon 10. juunil 1998. aastal vastu otsuse 1999/133/EÜ (9). Otsuses kinnitati väikeste tellimuste puhul antava abi kultuurialast eesmärki ja leiti endise asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d tuginedes, et väikestele tellimustele osutatud abi ei olnud sellist laadi, mis oleks võinud mõjutada liidusisese kaubavahetuse tingimusi ja konkurentsi sellisel ebasoovitaval määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega prantsuskeelsete raamatute eksporditurul.

| (17) | 28. veebruari 2002. aasta kohtuotsusega (10) tühistas Üldkohus komisjoni kõnealuse otsuse artikli 1 viimase lause. Üldkohus leidis, et komisjon oleks pidanud sooritama vajalikud kontrollimised, et saada asjakohaseid andmeid, mille alusel eristada vahendusturgu ja prantsuskeelsete raamatute eksporditurgu laiemas mõistes. |
| --- | --- |

(17)

28. veebruari 2002. aasta kohtuotsusega (10) tühistas Üldkohus komisjoni kõnealuse otsuse artikli 1 viimase lause. Üldkohus leidis, et komisjon oleks pidanud sooritama vajalikud kontrollimised, et saada asjakohaseid andmeid, mille alusel eristada vahendusturgu ja prantsuskeelsete raamatute eksporditurgu laiemas mõistes.

| (18) | Üldkohus sedastas, et kuna komisjon jättis need kontrollimised sooritamata, tegi ta ilmse hindamisvea, käsitledes hinnangu aluseks võetava turuna prantsuskeelsete raamatute eksporditurgu laiemas mõistes, samas kui vaidlustatud abimeetmed olid suunatud üksnes ekspordi vahendusturule. |
| --- | --- |

(18)

Üldkohus sedastas, et kuna komisjon jättis need kontrollimised sooritamata, tegi ta ilmse hindamisvea, käsitledes hinnangu aluseks võetava turuna prantsuskeelsete raamatute eksporditurgu laiemas mõistes, samas kui vaidlustatud abimeetmed olid suunatud üksnes ekspordi vahendusturule.

| (19) | 22. juuni 2000. aasta kohtuotsuses (11) lükkas Euroopa Kohus seevastu ilma asja lõpuni uurimata tagasi Prantsuse ametiasutuste hagi seoses komisjoni 10. juuni 1998. aasta otsusega ja sedastas, et isegi juhul, kui abi käsitada ühisturuga kokkusobivana, ei mõjutanud see asjaolu teavitamise kohustust ning et eelneva teavitamise kohustus sisaldas ka abi peatamise kohustuse. |
| --- | --- |

(19)

22. juuni 2000. aasta kohtuotsuses (11) lükkas Euroopa Kohus seevastu ilma asja lõpuni uurimata tagasi Prantsuse ametiasutuste hagi seoses komisjoni 10. juuni 1998. aasta otsusega ja sedastas, et isegi juhul, kui abi käsitada ühisturuga kokkusobivana, ei mõjutanud see asjaolu teavitamise kohustust ning et eelneva teavitamise kohustus sisaldas ka abi peatamise kohustuse.

C.   Kolmas etapp

| (20) | Pärast 10. juuni 1998. aasta otsuse osalist tühistamist palus komisjon oma 14. juuni 2002. aasta kirjas Prantsuse ametiasutustel ja SIDE-l esitada oma märkused otsuse tühistamise põhjuste kohta, sealjuures eeskätt kõnealuse turuga seotud üksikasjade kohta. |
| --- | --- |

(20)

Pärast 10. juuni 1998. aasta otsuse osalist tühistamist palus komisjon oma 14. juuni 2002. aasta kirjas Prantsuse ametiasutustel ja SIDE-l esitada oma märkused otsuse tühistamise põhjuste kohta, sealjuures eeskätt kõnealuse turuga seotud üksikasjade kohta.

| (21) | Prantsuse ametiasutustel paluti täpsemalt kommenteerida CELFi pakkumise eripärasid, võrreldes neid teiste turul osalejate, muu hulgas SIDE pakkumisega. SIDE-l paluti täpsemalt kommenteerida väikeste tellimuste mõistet ning näidata, milles seisneb temapoolse pakkumise erinevus CELFi ja teiste turul osalejate pakkumistest. |
| --- | --- |

(21)

Prantsuse ametiasutustel paluti täpsemalt kommenteerida CELFi pakkumise eripärasid, võrreldes neid teiste turul osalejate, muu hulgas SIDE pakkumisega. SIDE-l paluti täpsemalt kommenteerida väikeste tellimuste mõistet ning näidata, milles seisneb temapoolse pakkumise erinevus CELFi ja teiste turul osalejate pakkumistest.

| (22) | SIDE vastas komisjonile 12. augusti 2002. aasta kirjas. Prantsuse ametiasutused vastasid 17. septembri 2002. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(22)

SIDE vastas komisjonile 12. augusti 2002. aasta kirjas. Prantsuse ametiasutused vastasid 17. septembri 2002. aasta kirjas.

| (23) | 19. septembri 2002. aasta kirjas küsiti SIDE-lt, kas nende vastus sisaldab konfidentsiaalset teavet ning pärast SIDE eitavat vastust 30. septembrist 2002 edastas komisjon 17. oktoobri 2002. aasta kirjas SIDE vastuse koos lisadega Prantsuse ametiasutustele kommenteerimiseks. Komisjon esitas ametiasutustele seoses sellega ka mitu täiendavat küsimust. |
| --- | --- |

(23)

19. septembri 2002. aasta kirjas küsiti SIDE-lt, kas nende vastus sisaldab konfidentsiaalset teavet ning pärast SIDE eitavat vastust 30. septembrist 2002 edastas komisjon 17. oktoobri 2002. aasta kirjas SIDE vastuse koos lisadega Prantsuse ametiasutustele kommenteerimiseks. Komisjon esitas ametiasutustele seoses sellega ka mitu täiendavat küsimust.

| (24) | 30. oktoobri 2002. aasta kirjas esitas komisjon ka SIDE-le mitu täiendavat küsimust, millele SIDE vastas 31. oktoobri 2002 ja 9. detsembri 2002 kirjadega. Vastuseks komisjoni 16. detsembri 2002. aasta kirjas esitatud küsimusele teatas SIDE 23. detsembri 2002. aasta kirjas komisjonile, et tema vastustes ei sisaldu konfidentsiaalset teavet ning et neid võib edastada Prantsuse ametiasutustele kommenteerimiseks. |
| --- | --- |

(24)

30. oktoobri 2002. aasta kirjas esitas komisjon ka SIDE-le mitu täiendavat küsimust, millele SIDE vastas 31. oktoobri 2002 ja 9. detsembri 2002 kirjadega. Vastuseks komisjoni 16. detsembri 2002. aasta kirjas esitatud küsimusele teatas SIDE 23. detsembri 2002. aasta kirjas komisjonile, et tema vastustes ei sisaldu konfidentsiaalset teavet ning et neid võib edastada Prantsuse ametiasutustele kommenteerimiseks.

| (25) | Prantsuse ametiasutused ei vastanud tähtaja jooksul ning komisjon oli sunnitud saatma neile 27. novembri 2002. aasta kirjas meeldetuletuse. 19. detsembri 2002. aasta kirjas palusid Prantsuse ametiasutused komisjonilt veel kord ajapikendust. |
| --- | --- |

(25)

Prantsuse ametiasutused ei vastanud tähtaja jooksul ning komisjon oli sunnitud saatma neile 27. novembri 2002. aasta kirjas meeldetuletuse. 19. detsembri 2002. aasta kirjas palusid Prantsuse ametiasutused komisjonilt veel kord ajapikendust.

| (26) | 9. jaanuaril 2003 saatis komisjon Prantsuse ametiasutustele kommenteerimiseks SIDE 23. detsembri 2002. aasta vastuse. 17. jaanuari 2003. aasta kirjas vastasid Prantsuse ametiasutused komisjoni 17. oktoobril 2002 esitatud küsimustele. |
| --- | --- |

(26)

9. jaanuaril 2003 saatis komisjon Prantsuse ametiasutustele kommenteerimiseks SIDE 23. detsembri 2002. aasta vastuse. 17. jaanuari 2003. aasta kirjas vastasid Prantsuse ametiasutused komisjoni 17. oktoobril 2002 esitatud küsimustele.

| (27) | 4. veebruari 2003. aasta kirjas palusid Prantsuse ametiasutused komisjonilt taas ajapikendust 23. detsembril 2002 saadetud SIDE teise vastuse kommenteerimiseks. 11. veebruari 2003. aasta kirjas nõustus komisjon taotletud ajapikendust osaliselt andma. 11. märtsi 2003. aasta kirjas saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile oma vastuse. |
| --- | --- |

(27)

4. veebruari 2003. aasta kirjas palusid Prantsuse ametiasutused komisjonilt taas ajapikendust 23. detsembril 2002 saadetud SIDE teise vastuse kommenteerimiseks. 11. veebruari 2003. aasta kirjas nõustus komisjon taotletud ajapikendust osaliselt andma. 11. märtsi 2003. aasta kirjas saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile oma vastuse.

| (28) | Lisaks sellele palus SIDE kokkusaamist komisjoni talitustega; kohtumine toimus 4. märtsil 2003 ning SIDE esitas seal oma nägemuse kõnealustest asjaoludest algusest peale. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks sellele palus SIDE kokkusaamist komisjoni talitustega; kohtumine toimus 4. märtsil 2003 ning SIDE esitas seal oma nägemuse kõnealustest asjaoludest algusest peale.

| (29) | Osutatud menetluse tulemusena võttis Euroopa Komisjon vastu otsuse 2005/262/EÜ, milles pidas vaidlusalust abi ühisturuga kokkusobivaks endise asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel, olles eelnevalt kindlaks teinud, et abi eesmärk ei olnud katta väikeste tellimuste töötlemisest tulenevaid lisakulusid. |
| --- | --- |

(29)

Osutatud menetluse tulemusena võttis Euroopa Komisjon vastu otsuse 2005/262/EÜ, milles pidas vaidlusalust abi ühisturuga kokkusobivaks endise asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d alusel, olles eelnevalt kindlaks teinud, et abi eesmärk ei olnud katta väikeste tellimuste töötlemisest tulenevaid lisakulusid.

D.   Neljas etapp

| (30) | 15. aprilli 2008. aasta otsusega tühistas Üldkohus komisjoni 20. aprilli 2004. aasta otsuse. |
| --- | --- |

(30)

15. aprilli 2008. aasta otsusega tühistas Üldkohus komisjoni 20. aprilli 2004. aasta otsuse.

| (31) | Üldkohus leidis, et selle abi osa puhul, mis kanti CELFile üle enne 1. novembrit 1993, mis on Euroopa Liidu lepingu jõustumise kuupäev, on komisjon teinud õigusliku vea, pidades vaidlusalust abi ühisturuga kokkusobivaks endise asutamislepingu artiklit 87 lõike 3 punkti d alusel, ehkki tegelikult oleks tulnud kohaldada enne 1. novembrit 1993 kehtinud alussätteid. Üldkohus arvestas nimelt asjaolu, et Euroopa Liidu leping ei sisalda üleminekumeetmeid endise EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d kohaldamise kohta ja et õiguskindluse põhimõttest tulenevalt on keelatud ühenduse õigusakti kohaldamise alguspunkti määrata õigusakti enda avaldamisest varasemale ajale, välja arvatud erandjuhtudel. |
| --- | --- |

(31)

Üldkohus leidis, et selle abi osa puhul, mis kanti CELFile üle enne 1. novembrit 1993, mis on Euroopa Liidu lepingu jõustumise kuupäev, on komisjon teinud õigusliku vea, pidades vaidlusalust abi ühisturuga kokkusobivaks endise asutamislepingu artiklit 87 lõike 3 punkti d alusel, ehkki tegelikult oleks tulnud kohaldada enne 1. novembrit 1993 kehtinud alussätteid. Üldkohus arvestas nimelt asjaolu, et Euroopa Liidu leping ei sisalda üleminekumeetmeid endise EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d kohaldamise kohta ja et õiguskindluse põhimõttest tulenevalt on keelatud ühenduse õigusakti kohaldamise alguspunkti määrata õigusakti enda avaldamisest varasemale ajale, välja arvatud erandjuhtudel.

| (32) | Lisaks sellele leidis Üldkohus, et vaidlusaluse abi ühisturuga kokkusobivuse hindamisel tegi komisjon ilmse hindamisvea, kuna hindas CELFi kantud väikeste tellimuste töötlemise kulusid tegelikest suuremaks. 20. aprilli 2004. aasta otsuses ei võtnud komisjon tõepoolest arvesse väikeste tellimuste töötlemise tegelikke kulusid, vaid hindas neid kulusid CELFi kantud kogukulude alusel (väikeste tellimuste töötlemiseks eraldati üks osa kogukuludest, kasutades iga kululiigi puhul erinevat jaotuspõhimõtet). Kuna CELFi muu tegevusega võrreldes kaasnesid väikeste tellimuste töötlemisega täiendavad raskused, kohaldati teatavate kulukategooriate puhul koefitsienti. Üldkohus leidis, et väikestest tellimustest kahe kolmandiku puhul oleks raskusi olnud võimalik lahendada elektrooniliste vahendite kasutamise abil. Seetõttu tegi Üldkohus järelduse, et komisjon tegi hindamisvea, kui kohaldas teatavate kulude (elektroonilisel teel tehtavad tellimused) puhul koefitsienti, ühtlasi otsustas Üldkohus, et ilma kõnealuseid koefitsiente kasutamata oleksid väikeste tellimuste töötlemise kulud olnud väiksemad ja väikeste tellimuste töötlemisega seotud tegevuse tulem oleks olnud positiivne (suurusjärgus 600 000 Prantsuse franki ehk 91 469 eurot). Üldkohtu arvates ei suutnud komisjon tõendada, et tegemist ei ole liigse hüvitise maksmisega. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks sellele leidis Üldkohus, et vaidlusaluse abi ühisturuga kokkusobivuse hindamisel tegi komisjon ilmse hindamisvea, kuna hindas CELFi kantud väikeste tellimuste töötlemise kulusid tegelikest suuremaks. 20. aprilli 2004. aasta otsuses ei võtnud komisjon tõepoolest arvesse väikeste tellimuste töötlemise tegelikke kulusid, vaid hindas neid kulusid CELFi kantud kogukulude alusel (väikeste tellimuste töötlemiseks eraldati üks osa kogukuludest, kasutades iga kululiigi puhul erinevat jaotuspõhimõtet). Kuna CELFi muu tegevusega võrreldes kaasnesid väikeste tellimuste töötlemisega täiendavad raskused, kohaldati teatavate kulukategooriate puhul koefitsienti. Üldkohus leidis, et väikestest tellimustest kahe kolmandiku puhul oleks raskusi olnud võimalik lahendada elektrooniliste vahendite kasutamise abil. Seetõttu tegi Üldkohus järelduse, et komisjon tegi hindamisvea, kui kohaldas teatavate kulude (elektroonilisel teel tehtavad tellimused) puhul koefitsienti, ühtlasi otsustas Üldkohus, et ilma kõnealuseid koefitsiente kasutamata oleksid väikeste tellimuste töötlemise kulud olnud väiksemad ja väikeste tellimuste töötlemisega seotud tegevuse tulem oleks olnud positiivne (suurusjärgus 600 000 Prantsuse franki ehk 91 469 eurot). Üldkohtu arvates ei suutnud komisjon tõendada, et tegemist ei ole liigse hüvitise maksmisega.

E.   Viies etapp

| (33) | Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsuse kohaselt jääb komisjoni 30. juuli 1996. aasta otsusega algatatud menetlus avatuks ja komisjon peab vastu võtma uue otsuse. |
| --- | --- |

(33)

Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsuse kohaselt jääb komisjoni 30. juuli 1996. aasta otsusega algatatud menetlus avatuks ja komisjon peab vastu võtma uue otsuse.

| (34) | Seoses Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsuse seisukohtadega ja võttes arvesse, et menetluse avamise otsus tehti 30. juulil 1996, soovis komisjon kutsuda Prantsuse ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles oma märkusi esitama. |
| --- | --- |

(34)

Seoses Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsuse seisukohtadega ja võttes arvesse, et menetluse avamise otsus tehti 30. juulil 1996, soovis komisjon kutsuda Prantsuse ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles oma märkusi esitama.

| (35) | 8. aprillil 2009 võttis komisjon vastu otsuse menetluse laiendamise kohta (12) (otsus K(2009) 2481) ehk menetluse laiendamise otsus). Laiendamisotsus, milles nähti ette uus tähtaeg märkuste esitamiseks, oli täienduseks 30. juuli 1996 otsusele menetluse avamise kohta. Märgitud on, et neid kahte otsust tuleb vaadelda lahutamatult seotuna ning nende alusel algatatakse üks ja sama ametlik uurimismenetlus ning et kuna menetluse laiendamist käsitlevas komisjoni otsuses läks asjaolude ja õiguse kirjeldus või komisjoni eelhinnang lahku 30. juuli 1996. aasta otsusest menetluse avamise kohta, oleks tulnud arvesse võtta üksnes menetluse laiendamise otsust. |
| --- | --- |

(35)

8. aprillil 2009 võttis komisjon vastu otsuse menetluse laiendamise kohta (12) (otsus K(2009) 2481) ehk menetluse laiendamise otsus). Laiendamisotsus, milles nähti ette uus tähtaeg märkuste esitamiseks, oli täienduseks 30. juuli 1996 otsusele menetluse avamise kohta. Märgitud on, et neid kahte otsust tuleb vaadelda lahutamatult seotuna ning nende alusel algatatakse üks ja sama ametlik uurimismenetlus ning et kuna menetluse laiendamist käsitlevas komisjoni otsuses läks asjaolude ja õiguse kirjeldus või komisjoni eelhinnang lahku 30. juuli 1996. aasta otsusest menetluse avamise kohta, oleks tulnud arvesse võtta üksnes menetluse laiendamise otsust.

| (36) | Komisjon tegi huvitatud isikutele ettepaneku esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon tegi huvitatud isikutele ettepaneku esitada kõnealuse meetme kohta oma märkused.

| (37) | Komisjon sai Prantsuse ametiasutuste märkused kätte 9. juunil 2009 ja SIDE märkused 23. juulil 2009. 24. augustil 2009 edastas komisjon SIDE märkused Prantsuse ametiasutustele, jättes neile võimaluse neid kommenteerida; Prantsuse ametiasutuste kommentaarid jõudsid komisjonini 24. septembril 2009. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon sai Prantsuse ametiasutuste märkused kätte 9. juunil 2009 ja SIDE märkused 23. juulil 2009. 24. augustil 2009 edastas komisjon SIDE märkused Prantsuse ametiasutustele, jättes neile võimaluse neid kommenteerida; Prantsuse ametiasutuste kommentaarid jõudsid komisjonini 24. septembril 2009.

| (38) | Ometi ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjoni poolt menetluse laiendamise otsuses nõutud üksikasjalikke andmeid, piirdudes abi proportsionaalsust käsitlevas küsimuses sama teabe esitamisega, mille nad olid esitanud juba 17. septembril 2002, 17. jaanuaril 2003 ja 11. märtsil 2003, mida komisjon ei saanud Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsust arvestades enam sellisel kujul kasutada. |
| --- | --- |

(38)

Ometi ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjoni poolt menetluse laiendamise otsuses nõutud üksikasjalikke andmeid, piirdudes abi proportsionaalsust käsitlevas küsimuses sama teabe esitamisega, mille nad olid esitanud juba 17. septembril 2002, 17. jaanuaril 2003 ja 11. märtsil 2003, mida komisjon ei saanud Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsust arvestades enam sellisel kujul kasutada.

| (39) | 8. oktoobri 2009. aasta kirjas tuletasid komisjoni talitused Prantsuse ametiasutustele meelde, et neile tuleb esitada üksikasjalikud andmed osutatud konkreetsete punktide kohta, märkides ühtlasi, et juhul kui kõnealune teave ei jõua nendeni kümne tööpäeva jooksul, tuleb komisjonil menetlusmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt võtta vastu lõplik otsus tema käsutuses oleva teabe alusel, olles vajaduse korral nõudnud vajaliku teabe esitamist korraldusega, kohaldades nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (13) artikli 10 lõiget 3. |
| --- | --- |

(39)

8. oktoobri 2009. aasta kirjas tuletasid komisjoni talitused Prantsuse ametiasutustele meelde, et neile tuleb esitada üksikasjalikud andmed osutatud konkreetsete punktide kohta, märkides ühtlasi, et juhul kui kõnealune teave ei jõua nendeni kümne tööpäeva jooksul, tuleb komisjonil menetlusmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt võtta vastu lõplik otsus tema käsutuses oleva teabe alusel, olles vajaduse korral nõudnud vajaliku teabe esitamist korraldusega, kohaldades nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (13) artikli 10 lõiget 3.

| (40) | 21. oktoobri 2009. aasta kirjas teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et CELF on Pariisi kaubanduskohtu Tribunal de commerce de Paris 9. septembri 2009. aasta otsusega juriidiliselt likvideeritud ning oma tegevuse lõpetanud. Lisaks sellele teatasid Prantsuse ametiasutused, et komisjoni 8. oktoobri 2009. aasta kirjas nõutud üksikasjalike andmete kohta ei ole neil täiendavat teavet ning viitasid oma 9. juunil 2009 edastatud märkustele. |
| --- | --- |

(40)

21. oktoobri 2009. aasta kirjas teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et CELF on Pariisi kaubanduskohtu Tribunal de commerce de Paris 9. septembri 2009. aasta otsusega juriidiliselt likvideeritud ning oma tegevuse lõpetanud. Lisaks sellele teatasid Prantsuse ametiasutused, et komisjoni 8. oktoobri 2009. aasta kirjas nõutud üksikasjalike andmete kohta ei ole neil täiendavat teavet ning viitasid oma 9. juunil 2009 edastatud märkustele.

| (41) | 20. novembri 2009. aasta otsuses (otsus K(2009) 9256 ehk teabe esitamise korraldus) sätestas komisjon, et kuna Prantsusmaa ei ole korduvatele nõuetele vaatamata küsitud teavet esitanud, tuleb anda talle korraldus seda teha. |
| --- | --- |

(41)

20. novembri 2009. aasta otsuses (otsus K(2009) 9256 ehk teabe esitamise korraldus) sätestas komisjon, et kuna Prantsusmaa ei ole korduvatele nõuetele vaatamata küsitud teavet esitanud, tuleb anda talle korraldus seda teha.

| (42) | 2. detsembri 2009. aasta kirjaga teatasid Prantsuse ametiasutused, et neil ei ole täiendavat teavet, mida komisjonile esitada ning viitasid oma 9. juunil 2009 edastatud märkustele. |
| --- | --- |

(42)

2. detsembri 2009. aasta kirjaga teatasid Prantsuse ametiasutused, et neil ei ole täiendavat teavet, mida komisjonile esitada ning viitasid oma 9. juunil 2009 edastatud märkustele.

| (43) | 2. detsembril 2009 edastasid Prantsuse ametiasutused ühtlasi kirja, milles käsitletakse ülikooli ja teaduskirjanduse abikava „Programme de Livres Universitaires et Scientifiques” ehk „Programme Plus”. Kõnealune abikava ei ole käesoleva otsuse ese. |
| --- | --- |

(43)

2. detsembril 2009 edastasid Prantsuse ametiasutused ühtlasi kirja, milles käsitletakse ülikooli ja teaduskirjanduse abikava „Programme de Livres Universitaires et Scientifiques” ehk „Programme Plus”. Kõnealune abikava ei ole käesoleva otsuse ese.

| (44) | 22. detsembri 2009. aasta kirjaga soovis komisjon saada Prantsuse ametiasutustelt teavet CELFi olukorra ja CELFi puhul kohaldatud likvideerimismenetluse kohta. Prantsuse ametiasutused vastasid 27. jaanuaril 2010. Täpsustusi edastati ka 9. märtsil 2010 ja 26. novembril 2010. |
| --- | --- |

(44)

22. detsembri 2009. aasta kirjaga soovis komisjon saada Prantsuse ametiasutustelt teavet CELFi olukorra ja CELFi puhul kohaldatud likvideerimismenetluse kohta. Prantsuse ametiasutused vastasid 27. jaanuaril 2010. Täpsustusi edastati ka 9. märtsil 2010 ja 26. novembril 2010.

F.   Siseriiklike kohtute menetlus ja eelotsuse küsimused

| (45) | Prantsusmaa siseriiklikus kohtus on praegu käimas menetlused, mille raames on esitatud taotlusi Euroopa Kohtusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 267 (EÜ asutamislepingu endine artikkel 234) alusel. Menetluste peamised etapid on esitatud järgnevalt. |
| --- | --- |

(45)

Prantsusmaa siseriiklikus kohtus on praegu käimas menetlused, mille raames on esitatud taotlusi Euroopa Kohtusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 267 (EÜ asutamislepingu endine artikkel 234) alusel. Menetluste peamised etapid on esitatud järgnevalt.

| (46) | SIDE pöördus Prantsusmaa kohtusse endise asutamislepingu artikli 88 lõike 3 otsemõju küsimuses. 5. oktoobri 2004. aasta otsusega, mis kinnitas Pariisi halduskohtu Tribunal administratif de Paris 26. aprilli 2001. aasta otsust, andis Pariisi apellatsioonikohus haldusküsimustes Cour administrative d’appel de Paris Prantsuse riigile korralduse hakata CELFile antud abi tagasi nõudma. |
| --- | --- |

(46)

SIDE pöördus Prantsusmaa kohtusse endise asutamislepingu artikli 88 lõike 3 otsemõju küsimuses. 5. oktoobri 2004. aasta otsusega, mis kinnitas Pariisi halduskohtu Tribunal administratif de Paris 26. aprilli 2001. aasta otsust, andis Pariisi apellatsioonikohus haldusküsimustes Cour administrative d’appel de Paris Prantsuse riigile korralduse hakata CELFile antud abi tagasi nõudma.

| (47) | Vastav kassatsioonkaebus esitati Prantsuse riiginõukogule Conseil d’Etat, kes kinnitas 29. märtsi 2006. aasta kohtuotsusega Cour administrative d’appeli otsuse teatavaid üksikasju, eelkõige asjaolu, et kõnealune abi ei olnud täielikult avaliku teenindamise kohustust (14) kompenseeriva iseloomuga, liikmesriigi kohus ei saanud seda liigitada olemasolevaks abiks ja et CELF ei saanud tugineda õiguspärastele ootustele. |
| --- | --- |

(47)

Vastav kassatsioonkaebus esitati Prantsuse riiginõukogule Conseil d’Etat, kes kinnitas 29. märtsi 2006. aasta kohtuotsusega Cour administrative d’appeli otsuse teatavaid üksikasju, eelkõige asjaolu, et kõnealune abi ei olnud täielikult avaliku teenindamise kohustust (14) kompenseeriva iseloomuga, liikmesriigi kohus ei saanud seda liigitada olemasolevaks abiks ja et CELF ei saanud tugineda õiguspärastele ootustele.

| (48) | Ometi otsustas ka Conseil d’Etat oma 29. märtsi 2006. aasta otsusega peatada menetluse seniks, kuni Euroopa Kohus on võtnud seisukoha eelotsuse küsimuste kohta, mille Conseil d’Etat oli talle esitanud, soovides teada, millised on liikmesriigi kohtu kohustused teatamata riigiabi suhtes, mis deklareeriti pärast abi andmist ja mis on komisjoni otsuse kohaselt ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(48)

Ometi otsustas ka Conseil d’Etat oma 29. märtsi 2006. aasta otsusega peatada menetluse seniks, kuni Euroopa Kohus on võtnud seisukoha eelotsuse küsimuste kohta, mille Conseil d’Etat oli talle esitanud, soovides teada, millised on liikmesriigi kohtu kohustused teatamata riigiabi suhtes, mis deklareeriti pärast abi andmist ja mis on komisjoni otsuse kohaselt ühisturuga kokkusobiv.

| (49) | 12. veebruari 2008. aasta otsuses (15) ütles Euroopa Kohus õigusliku käsitluse kohta järgmist:
  „EÜ artikli 88 lõike 3 viimast lauset tuleb tõlgendada selliselt, et liikmesriigi kohus ei pea tegema korraldust selle sätte vastaselt rakendatud abi tagasinõudmiseks, kui komisjon on teinud lõpliku otsuse, millega see abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses. Ühenduse õigust kohaldades peab see kohus tegema abisaajale korralduse intresside maksmiseks ajavahemiku eest, mil ebaseaduslikkus kestis. Oma riigi õiguse raames võib liikmesriigi kohus asjast sõltuvalt teha lisaks korralduse ebaseadusliku abi tagasinõudmiseks ka siis, kui selle riigi õiguse kohaselt tuleb abi hiljem uuesti rakendada. Samuti võib liikmesriigi kohtul olla tarvis rahuldada nõuded abimeetme ebaseaduslikkusega tekitatud kahju hüvitamiseks.
  Sellises olukorras nagu põhikohtuasjas ja juhul, kui ei esine erandlikke asjaolusid, laieneb EÜ artikli 88 lõike 3 viimasest lausest tulenev kohustus heastada ebaseadusliku abi tagajärjed seoses abisaaja poolt tasumisele kuuluvate summade väljaarvutamisega ka ajavahemikule, mis lahutab Euroopa Ühenduste Komisjoni otsust, millega abi tunnistatakse kokkusobivaks, ja selle otsuse tühistamist ühenduse kohtu poolt.” |
| --- | --- |

(49)

12. veebruari 2008. aasta otsuses (15) ütles Euroopa Kohus õigusliku käsitluse kohta järgmist:

„EÜ artikli 88 lõike 3 viimast lauset tuleb tõlgendada selliselt, et liikmesriigi kohus ei pea tegema korraldust selle sätte vastaselt rakendatud abi tagasinõudmiseks, kui komisjon on teinud lõpliku otsuse, millega see abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses. Ühenduse õigust kohaldades peab see kohus tegema abisaajale korralduse intresside maksmiseks ajavahemiku eest, mil ebaseaduslikkus kestis. Oma riigi õiguse raames võib liikmesriigi kohus asjast sõltuvalt teha lisaks korralduse ebaseadusliku abi tagasinõudmiseks ka siis, kui selle riigi õiguse kohaselt tuleb abi hiljem uuesti rakendada. Samuti võib liikmesriigi kohtul olla tarvis rahuldada nõuded abimeetme ebaseaduslikkusega tekitatud kahju hüvitamiseks.

Sellises olukorras nagu põhikohtuasjas ja juhul, kui ei esine erandlikke asjaolusid, laieneb EÜ artikli 88 lõike 3 viimasest lausest tulenev kohustus heastada ebaseadusliku abi tagajärjed seoses abisaaja poolt tasumisele kuuluvate summade väljaarvutamisega ka ajavahemikule, mis lahutab Euroopa Ühenduste Komisjoni otsust, millega abi tunnistatakse kokkusobivaks, ja selle otsuse tühistamist ühenduse kohtu poolt.”

| (50) | Olles võtnud arvesse Euroopa Kohtu 12. veebruari 2008. aasta otsust ja Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsust, tühistas Conseil d’Etat oma 19. detsembri 2008. aasta määrusega Cour administrative d’appel de Paris’ eespool osutatud 5. oktoobri 2004. aasta otsuse artiklid 2, 3 ja 4 ning otsustas järgmist. |
| --- | --- |

(50)

Olles võtnud arvesse Euroopa Kohtu 12. veebruari 2008. aasta otsust ja Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsust, tühistas Conseil d’Etat oma 19. detsembri 2008. aasta määrusega Cour administrative d’appel de Paris’ eespool osutatud 5. oktoobri 2004. aasta otsuse artiklid 2, 3 ja 4 ning otsustas järgmist.

| (51) | Esiteks tehti kultuuri- ja kommunikatsiooniministrile korraldus hakata sisse nõudma intresse, mis on seotud CELFile ajavahemikul alates 1980. aastast kuni Conseil d’Etat’ otsuse kuupäevani antud riigiabiga ja mis on arvutatud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 794/2004 (16). Ministrile tehti ühtlasi korraldus alustada tagasiulatuvalt nende intresside sissenõudmist, mida oleks tulnud maksta ajavahemikul, mis jääb Conseil d’Etat’ otsuse kuupäeva ja selle kuupäeva vahele, millal oleks tehtud lõplikult kindlaks abi kokkusobivus ühisturuga ja oleks alustatud abi lõplikku tagastamist. |
| --- | --- |

(51)

Esiteks tehti kultuuri- ja kommunikatsiooniministrile korraldus hakata sisse nõudma intresse, mis on seotud CELFile ajavahemikul alates 1980. aastast kuni Conseil d’Etat’ otsuse kuupäevani antud riigiabiga ja mis on arvutatud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 794/2004 (16). Ministrile tehti ühtlasi korraldus alustada tagasiulatuvalt nende intresside sissenõudmist, mida oleks tulnud maksta ajavahemikul, mis jääb Conseil d’Etat’ otsuse kuupäeva ja selle kuupäeva vahele, millal oleks tehtud lõplikult kindlaks abi kokkusobivus ühisturuga ja oleks alustatud abi lõplikku tagastamist.

| (52) | Peale selle otsustas Conseil d’Etat peatada menetluse seniks kuni Euroopa Kohus on võtnud seisukoha järgmiste eelotsuse küsimuste kohta:






  „1. | Kas liikmesriigi kohus tohib peatada riigiabi tagastamise kohustuse küsimust hõlmavat menetlusõigust kuni ajani, mil komisjon võtab vastu lõpliku otsuse abi kokkusobivuse kohta ühisturuga, juhul kui komisjoni esimene otsus abi kokkusobivuse kohta on ühenduse kohtu poolt tühistatud? |
| --- | --- | --- |

(52)

Peale selle otsustas Conseil d’Etat peatada menetluse seniks kuni Euroopa Kohus on võtnud seisukoha järgmiste eelotsuse küsimuste kohta:

„1.

Kas liikmesriigi kohus tohib peatada riigiabi tagastamise kohustuse küsimust hõlmavat menetlusõigust kuni ajani, mil komisjon võtab vastu lõpliku otsuse abi kokkusobivuse kohta ühisturuga, juhul kui komisjoni esimene otsus abi kokkusobivuse kohta on ühenduse kohtu poolt tühistatud?

| 2. | Kas olukord, kus komisjon on kolmel korral kinnitanud abi kokkusobivust ühisturuga ja seejärel on Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus need otsused kehtetuks tunnistanud, võib olla käsitatav erakorralise olukorrana, mille puhul võib liikmesriigi kohus riigiabi tagastamise kohustust piirata?” |
| --- | --- |

2.

Kas olukord, kus komisjon on kolmel korral kinnitanud abi kokkusobivust ühisturuga ja seejärel on Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus need otsused kehtetuks tunnistanud, võib olla käsitatav erakorralise olukorrana, mille puhul võib liikmesriigi kohus riigiabi tagastamise kohustust piirata?”

| (53) | 11. märtsil 2010 (17) tegi Euroopa Kohus avalduse kõnealuste eelotsuse küsimuste kohta ja otsustas järgmist:






  „1. | Liikmesriigi kohus, kes menetleb EÜ artikli 88 lõike 3 alusel esitatud taotlust, mille ese on ebaseadusliku riigiabi tagastamine, ei või selle taotluse üle otsustamist peatada ajani, mil komisjon teeb pärast varasema positiivse otsuse tühistamist otsuse abi ühisturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- | --- |

(53)

11. märtsil 2010 (17) tegi Euroopa Kohus avalduse kõnealuste eelotsuse küsimuste kohta ja otsustas järgmist:

„1.

Liikmesriigi kohus, kes menetleb EÜ artikli 88 lõike 3 alusel esitatud taotlust, mille ese on ebaseadusliku riigiabi tagastamine, ei või selle taotluse üle otsustamist peatada ajani, mil komisjon teeb pärast varasema positiivse otsuse tühistamist otsuse abi ühisturuga kokkusobivuse kohta.

| 2. | Asjaolu puhul, et komisjon võtab abi ühisturuga kokkusobivaks tunnistamise kohta vastu kolm järjestikust otsust, mille ühenduste kohus seejärel tühistab, ei ole iseenesest tegemist erandliku asjaoluga, mis juhul, kui abi on antud EÜ artikli 88 lõiget 3 rikkudes, võib põhjendada selle abisaajal olevat abi tagastamise kohustuse piiramist.” |
| --- | --- |

2.

Asjaolu puhul, et komisjon võtab abi ühisturuga kokkusobivaks tunnistamise kohta vastu kolm järjestikust otsust, mille ühenduste kohus seejärel tühistab, ei ole iseenesest tegemist erandliku asjaoluga, mis juhul, kui abi on antud EÜ artikli 88 lõiget 3 rikkudes, võib põhjendada selle abisaajal olevat abi tagastamise kohustuse piiramist.”

2.   KÕNEALUSE MEETME KIRJELDUS

| (54) | Prantsuse ametiasutused selgitasid komisjonile, et kultuuriministeerium otsustas 1980. aastal, vastavalt Prantsuse valitsuse üldisele poliitilisele suundumusele prantsuskeelsete raamatute ja prantsuskeelse kirjanduse levitamise osas, anda abi ekspordivahendajatele, kes võtavad vastu igasuguseid tellimusi, sõltumata nende rahalisest suurusest ja tasuvusest. Neid meetmeid olevat rakendatud selleks, et leevendada turu madalseisu ja edendada väikestele mittetasuvatele tellimustele suunatud tegevust ekspordi vahendamise turul. |
| --- | --- |

(54)

Prantsuse ametiasutused selgitasid komisjonile, et kultuuriministeerium otsustas 1980. aastal, vastavalt Prantsuse valitsuse üldisele poliitilisele suundumusele prantsuskeelsete raamatute ja prantsuskeelse kirjanduse levitamise osas, anda abi ekspordivahendajatele, kes võtavad vastu igasuguseid tellimusi, sõltumata nende rahalisest suurusest ja tasuvusest. Neid meetmeid olevat rakendatud selleks, et leevendada turu madalseisu ja edendada väikestele mittetasuvatele tellimustele suunatud tegevust ekspordi vahendamise turul.

| (55) | Prantsuse ametiasutuste selgituste kohaselt tekkisid väikestel raamatukauplustel, mis paiknevad põhiliselt prantsuse keelt mittekõnelevates piirkondades, mis mõnikord on raskesti juurdepääsetavad ja/või asuvad kaugel, tõsised varustamisraskused, sest nende tellimusi ei ole võimalik rahuldada traditsiooniliste varustusvõrkude abil, kuivõrd tellitavate teoste arv on väga väike ja raamatute eksemplarihind ei ole piisavalt kõrge, et võimaldada tulusust. |
| --- | --- |

(55)

Prantsuse ametiasutuste selgituste kohaselt tekkisid väikestel raamatukauplustel, mis paiknevad põhiliselt prantsuse keelt mittekõnelevates piirkondades, mis mõnikord on raskesti juurdepääsetavad ja/või asuvad kaugel, tõsised varustamisraskused, sest nende tellimusi ei ole võimalik rahuldada traditsiooniliste varustusvõrkude abil, kuivõrd tellitavate teoste arv on väga väike ja raamatute eksemplarihind ei ole piisavalt kõrge, et võimaldada tulusust.

| (56) | Prantsuse ametiasutuste kohaselt oli kõnealuse abi eesmärk võimaldada ekspordivahendajatel täita nende tellimuste kogumit, mis lähtub raamatukauplustest, mis asuvad välismaal, peamiselt prantsuse keelt mittekõnelevates piirkondades, sõltumata nende tellimuste kogumaksumusest, nende tasuvusest ja nende päritolukohast. Eesmärk on tagada Prantsusmaa kultuurierinevusi toetava poliitika raames prantsuskeelsete raamatute optimaalne levitamine ja soodustada seeläbi prantsuskeelse kirjanduse levikut terves maailmas. |
| --- | --- |

(56)

Prantsuse ametiasutuste kohaselt oli kõnealuse abi eesmärk võimaldada ekspordivahendajatel täita nende tellimuste kogumit, mis lähtub raamatukauplustest, mis asuvad välismaal, peamiselt prantsuse keelt mittekõnelevates piirkondades, sõltumata nende tellimuste kogumaksumusest, nende tasuvusest ja nende päritolukohast. Eesmärk on tagada Prantsusmaa kultuurierinevusi toetava poliitika raames prantsuskeelsete raamatute optimaalne levitamine ja soodustada seeläbi prantsuskeelse kirjanduse levikut terves maailmas.

| (57) | Prantsuse ametiasutuste poolt väljapakutud abimehhanism nimetusega „Väikeste tellimuste programm” seisnes toetuses, mille eesmärk oli kompenseerida töötlemise lisakulusid väikeste tellimuste puhul, mille Prantsuse ametiasutused olid määranud kindlaks suuruse järgi, mis pidi olema alla 500 Prantsuse frangi (FRF) või sellega võrdne, seega ligikaudu 76 eurot. |
| --- | --- |

(57)

Prantsuse ametiasutuste poolt väljapakutud abimehhanism nimetusega „Väikeste tellimuste programm” seisnes toetuses, mille eesmärk oli kompenseerida töötlemise lisakulusid väikeste tellimuste puhul, mille Prantsuse ametiasutused olid määranud kindlaks suuruse järgi, mis pidi olema alla 500 Prantsuse frangi (FRF) või sellega võrdne, seega ligikaudu 76 eurot.

| (58) | Prantsuse ametiasutuste kohaselt oli toetust saav ettevõte kohustatud edastama kultuuriministeeriumi raamatu ja lugemise direktsioonile ettevõtte üldist tegevust kajastavad andmed (kogukäive, finantsaruanded, eelarveprojektid, koopiad otsustest, millega need andmed on kinnitatud, vajaduse korral ka audiitori aruanne ja töötasude koondtabel), samuti kõik dokumendid, mis olid seotud toetatava tegevusega, eeskätt arved toetuse kasutamise kohta, mis tõendasid eelmisel aastal selliste toimingute sooritamist, mis võimaldasid toetuse eraldamist. |
| --- | --- |

(58)

Prantsuse ametiasutuste kohaselt oli toetust saav ettevõte kohustatud edastama kultuuriministeeriumi raamatu ja lugemise direktsioonile ettevõtte üldist tegevust kajastavad andmed (kogukäive, finantsaruanded, eelarveprojektid, koopiad otsustest, millega need andmed on kinnitatud, vajaduse korral ka audiitori aruanne ja töötasude koondtabel), samuti kõik dokumendid, mis olid seotud toetatava tegevusega, eeskätt arved toetuse kasutamise kohta, mis tõendasid eelmisel aastal selliste toimingute sooritamist, mis võimaldasid toetuse eraldamist.

| (59) | Tegelikult kasutas väikeste tellimuste programmi vaid üks ettevõte – CELF. Prantsuse ametiasutuste kohaselt pidi ettevõte iga järgmise aasta toetusetaotlusele lisama tõenduse väikeste tellimuste teenindamisega tekkinud lisakulude kohta. Veerand eelmisel aastal kinnitatud toetusest maksti välja aasta alguses, ülejäänud osa maksti välja järgmisel sügisel, pärast seda, kui riigiorganite esindajad olid tutvunud toetust saava ettevõtte eelarveprojektiga ja eelarveaasta esimese poole jooksul toimunud tegevusega. Oli kokku lepitud, et juhul kui kogu abisummat täielikult ära ei kulutata, arvatakse ülejäänud summad järgmisel aastal eraldatavast toetusest maha. Lisaks sellele viibis kultuuriministeerium vaatlejana CELFi haldusnõukogudes ja üldkogudel. |
| --- | --- |

(59)

Tegelikult kasutas väikeste tellimuste programmi vaid üks ettevõte – CELF. Prantsuse ametiasutuste kohaselt pidi ettevõte iga järgmise aasta toetusetaotlusele lisama tõenduse väikeste tellimuste teenindamisega tekkinud lisakulude kohta. Veerand eelmisel aastal kinnitatud toetusest maksti välja aasta alguses, ülejäänud osa maksti välja järgmisel sügisel, pärast seda, kui riigiorganite esindajad olid tutvunud toetust saava ettevõtte eelarveprojektiga ja eelarveaasta esimese poole jooksul toimunud tegevusega. Oli kokku lepitud, et juhul kui kogu abisummat täielikult ära ei kulutata, arvatakse ülejäänud summad järgmisel aastal eraldatavast toetusest maha. Lisaks sellele viibis kultuuriministeerium vaatlejana CELFi haldusnõukogudes ja üldkogudel.

| (60) | Tuleb täpsustada, et pärast abisumma pidevat vähenemist alates 1997. aastast lõpetati kõnealuse abi andmine 2002. aastal. Seega sai CELF ajavahemikus 1980–2001 igal aastal abi, millega Prantsuse ametiasutuste kohaselt oli ette nähtud vähendada kulusid seoses prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimustega välisriikidest. Kokku sai CELF ajavahemikus 1980–2001 kõnealuse abi raames ligikaudu 4,8 miljonit eurot.

  Tabel


  CELFile alates 1980. aastast eraldatud abisummad väikeste tellimuste töötlemiseks

  Prantsuse ametiasutuste esitatud andmed
  (summad eurodes on ümardatud)






  Aasta | Abisumma |
| --- | --- | --- |
| 1980 | 91 469,41 |
| 1981 | 91 469,41 |
| 1982 | 205 806,17 |
| 1983 | 164 644,94 |
| 1984 | 137 204,12 |
| 1985 | 141 777,59 |
| 1986 | 248 491,90 |
| 1987 | 214 953,11 |
| 1988 | 213 428,62 |
| 1989 | 259 163,33 |
| 1990 | 304 898,03 |
| 1991 | 373 500,09 |
| 1992 | 422 283,78 |
| 1993 | 382 647,03 |
| 1994 | 304 898,03 |
| 1995 | 304 898,03 |
| 1996 | 304 898,03 |
| 1997 | 243 918,43 |
| 1998 | 182 938,82 |
| 1999 | 121 959,21 |
| 2000 | 60 979,61 |
| 2001 | 38 112,25 |
| 2002 | 0 |

(60)

Tuleb täpsustada, et pärast abisumma pidevat vähenemist alates 1997. aastast lõpetati kõnealuse abi andmine 2002. aastal. Seega sai CELF ajavahemikus 1980–2001 igal aastal abi, millega Prantsuse ametiasutuste kohaselt oli ette nähtud vähendada kulusid seoses prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimustega välisriikidest. Kokku sai CELF ajavahemikus 1980–2001 kõnealuse abi raames ligikaudu 4,8 miljonit eurot.

Tabel

CELFile alates 1980. aastast eraldatud abisummad väikeste tellimuste töötlemiseks

Prantsuse ametiasutuste esitatud andmed

(summad eurodes on ümardatud)

Aasta

Abisumma

1980

91 469,41

1981

91 469,41

1982

205 806,17

1983

164 644,94

1984

137 204,12

1985

141 777,59

1986

248 491,90

1987

214 953,11

1988

213 428,62

1989

259 163,33

1990

304 898,03

1991

373 500,09

1992

422 283,78

1993

382 647,03

1994

304 898,03

1995

304 898,03

1996

304 898,03

1997

243 918,43

1998

182 938,82

1999

121 959,21

2000

60 979,61

2001

38 112,25

2002

0

3.   PRANTSUSMAA KOMMENTAARID JA SIDE MÄRKUSED MENETLUSE LAIENDAMISE KOHTA

| (61) | 9. juuni 2009. aasta vastuses menetluse laiendamise otsusele esitasid Prantsuse ametiasutused järgmised märkused. |
| --- | --- |

(61)

9. juuni 2009. aasta vastuses menetluse laiendamise otsusele esitasid Prantsuse ametiasutused järgmised märkused.

| (62) | Kõigepealt osutasid nad, et nõustuvad komisjoni analüüsiga, mille kohaselt võis CELFile antud abi lugeda riigiabiks ja mille kohaselt ei olnud selle puhul võimalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 ja lõike 3 punktides a ja b sätestatud erandeid kohaldada. |
| --- | --- |

(62)

Kõigepealt osutasid nad, et nõustuvad komisjoni analüüsiga, mille kohaselt võis CELFile antud abi lugeda riigiabiks ja mille kohaselt ei olnud selle puhul võimalik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 ja lõike 3 punktides a ja b sätestatud erandeid kohaldada.

| (63) | Abi hindamisel ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktidest c ja d lähtuvalt ei esitanud Prantsuse ametiasutused uusi üksikasju abi proportsionaalsuse kohta. |
| --- | --- |

(63)

Abi hindamisel ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktidest c ja d lähtuvalt ei esitanud Prantsuse ametiasutused uusi üksikasju abi proportsionaalsuse kohta.

| (64) | Muu hulgas täheldasid Prantsuse ametiasutused, et nende arvates võib CELFile antud ülesannet lugeda üldhuviteenuseks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(64)

Muu hulgas täheldasid Prantsuse ametiasutused, et nende arvates võib CELFile antud ülesannet lugeda üldhuviteenuseks ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

| (65) | Lõpuks – ja mis kõige olulisem – rõhutasid Prantsuse ametiasutused, et erandliku asjaolu esinemise tõttu ei peaks komisjon abi tagasi nõudma. |
| --- | --- |

(65)

Lõpuks – ja mis kõige olulisem – rõhutasid Prantsuse ametiasutused, et erandliku asjaolu esinemise tõttu ei peaks komisjon abi tagasi nõudma.

| (66) | Nagu eelnevalt osutatud, ei esitanud Prantsuse ametiasutused üksikasjalikke andmeid, mida komisjon oli menetluse laiendamise otsuses neilt palunud, vaid saatsid abi proportsionaalsuse küsimuses uuesti juba 2002. ja 2003. aastal esitatud andmed, mida komisjon ei saanud Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsust arvestades sellisel kujul kasutada. Pärast 8. oktoobril 2009 saadetud meeldetuletuskirja otsustas komisjon 20. novembril 2009 teha Prantsuse ametiasutustele korralduse määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 kohaselt nõutud teabe esitamise kohta. 2. detsembri 2009. aasta kirjas vastasid Prantsuse ametiasutused, et neil ei ole täiendavat teavet, mida komisjonile esitada. |
| --- | --- |

(66)

Nagu eelnevalt osutatud, ei esitanud Prantsuse ametiasutused üksikasjalikke andmeid, mida komisjon oli menetluse laiendamise otsuses neilt palunud, vaid saatsid abi proportsionaalsuse küsimuses uuesti juba 2002. ja 2003. aastal esitatud andmed, mida komisjon ei saanud Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsust arvestades sellisel kujul kasutada. Pärast 8. oktoobril 2009 saadetud meeldetuletuskirja otsustas komisjon 20. novembril 2009 teha Prantsuse ametiasutustele korralduse määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 kohaselt nõutud teabe esitamise kohta. 2. detsembri 2009. aasta kirjas vastasid Prantsuse ametiasutused, et neil ei ole täiendavat teavet, mida komisjonile esitada.

| (67) | 23. juuli 2009. aasta märkustes esitas SIDE järgmised seisukohad. |
| --- | --- |

(67)

23. juuli 2009. aasta märkustes esitas SIDE järgmised seisukohad.

| (68) | SIDE tuletas meelde, et abi sai üksnes CELF, vaatamata sellele, et SIDE arvates ei ole selline tegevus ainuomane üksnes CELFile; toetuse andmine geograafiliselt hajali asuvate raamatupoodide esitatud mis tahes suuruses tellimustele, sealhulgas väga väikestele, selleks et neid kirjastusele esitamiseks suurema tellimusena rühmitada, oleks SIDE arvates ekspordi vahendustegevuse sisu. SIDE osutas ühtlasi, et abi andmisest keeldumist ei oleks tulnud põhjendada mitte väidetava läbipaistvuse puudumisega, vaid sellega, et tegemist on eraettevõttega ja mitte kirjastajate kooperatiiviga. |
| --- | --- |

(68)

SIDE tuletas meelde, et abi sai üksnes CELF, vaatamata sellele, et SIDE arvates ei ole selline tegevus ainuomane üksnes CELFile; toetuse andmine geograafiliselt hajali asuvate raamatupoodide esitatud mis tahes suuruses tellimustele, sealhulgas väga väikestele, selleks et neid kirjastusele esitamiseks suurema tellimusena rühmitada, oleks SIDE arvates ekspordi vahendustegevuse sisu. SIDE osutas ühtlasi, et abi andmisest keeldumist ei oleks tulnud põhjendada mitte väidetava läbipaistvuse puudumisega, vaid sellega, et tegemist on eraettevõttega ja mitte kirjastajate kooperatiiviga.

| (69) | Lisaks sellele esitas SIDE üksikasjaliku vastulause väitele, et abi olevat olnud vajalik. Selles kontekstis väitis ta, et määratlus „väikesed tellimused” oli meelevaldne ja lükkas tagasi kõik Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmed. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks sellele esitas SIDE üksikasjaliku vastulause väitele, et abi olevat olnud vajalik. Selles kontekstis väitis ta, et määratlus „väikesed tellimused” oli meelevaldne ja lükkas tagasi kõik Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmed.

| (70) | Veel leidis SIDE, et abi andmisel ei saa aluseks võtta ELi toimimise lepingu artikli 106 lõiget 2 ning põhjendas seda liikmesriigi kohtu otsustega CELFi tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(70)

Veel leidis SIDE, et abi andmisel ei saa aluseks võtta ELi toimimise lepingu artikli 106 lõiget 2 ning põhjendas seda liikmesriigi kohtu otsustega CELFi tegevuse kohta.

| (71) | Lõpetuseks märkis SIDE, et tegelikkuses ei esinenud mingeid erandlikke asjaolusid, mille alusel oleks võinud riigiabi tagastamise kohustust piirata. |
| --- | --- |

(71)

Lõpetuseks märkis SIDE, et tegelikkuses ei esinenud mingeid erandlikke asjaolusid, mille alusel oleks võinud riigiabi tagastamise kohustust piirata.

4.   ABI HINDAMINE

| (72) | Tuleb teha kindlaks, kas kõnealuse meetme puhul on tegemist riigiabiga ja kas seda saab vajaduse korral pidada siseturuga kokkusobivaks. Hindamisel peab komisjon võtma arvesse Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsust. |
| --- | --- |

(72)

Tuleb teha kindlaks, kas kõnealuse meetme puhul on tegemist riigiabiga ja kas seda saab vajaduse korral pidada siseturuga kokkusobivaks. Hindamisel peab komisjon võtma arvesse Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsust.

A.   Meetme hindamine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikest 1 lähtuvalt

| (73) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud et „kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(73)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud et „kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (74) | Nagu juba osutatud menetluse laiendamise otsuses, tuletas komisjon ka nüüd sissejuhatuseks meelde, et komisjoni järeldus, mille kohaselt võis kõnealust meedet lugeda riigiabiks aluslepingu tähenduses, ei ole kunagi tekitanud kahtlust komisjonis toimunud eri menetlusetappides, Euroopa Liidu Kohtu otsustes (18) ega liikmesriigi kohtu otsustes (19). Ka Prantsuse ametiasutused osutasid oma 9. juuni 2009. aasta vastuses menetluse laiendamise otsusele, et nad on nõus komisjoni analüüsiga, mille kohaselt CELFile antava abi puhul on tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(74)

Nagu juba osutatud menetluse laiendamise otsuses, tuletas komisjon ka nüüd sissejuhatuseks meelde, et komisjoni järeldus, mille kohaselt võis kõnealust meedet lugeda riigiabiks aluslepingu tähenduses, ei ole kunagi tekitanud kahtlust komisjonis toimunud eri menetlusetappides, Euroopa Liidu Kohtu otsustes (18) ega liikmesriigi kohtu otsustes (19). Ka Prantsuse ametiasutused osutasid oma 9. juuni 2009. aasta vastuses menetluse laiendamise otsusele, et nad on nõus komisjoni analüüsiga, mille kohaselt CELFile antava abi puhul on tegemist riigiabiga.

| (75) | Komisjon leiab, et kõnealune meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 (endise EÜ asutamislepingu artikli 87 artikkel 1) tähenduses järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon leiab, et kõnealune meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 (endise EÜ asutamislepingu artikli 87 artikkel 1) tähenduses järgmistel põhjustel.

| (76) | Kõigepealt annab meede CELFile eelise, kuna võimaldab väikeste tellimuste kulu vähendada. Meede on valikuline, kuna tegelikkuses saab sellest kasu üksnes CELF. |
| --- | --- |

(76)

Kõigepealt annab meede CELFile eelise, kuna võimaldab väikeste tellimuste kulu vähendada. Meede on valikuline, kuna tegelikkuses saab sellest kasu üksnes CELF.

| (77) | Peale selle rahastatakse meedet Prantsuse riigi eelarvelistest vahenditest, st riigi ressurssidest. Meetme rakendamise otsuse tegi kultuuriminister ja seega tuleb tagasimakse teha Prantsuse ametiasutustel. |
| --- | --- |

(77)

Peale selle rahastatakse meedet Prantsuse riigi eelarvelistest vahenditest, st riigi ressurssidest. Meetme rakendamise otsuse tegi kultuuriminister ja seega tuleb tagasimakse teha Prantsuse ametiasutustel.

| (78) | Ühtlasi võib meede mõjutada liikmesriikide kaubavahetust ja moonutada konkurentsi. Abi antakse Prantsuse vahendajatele (tegelikkuses CELFile), kes ekspordivad prantsuskeelseid raamatuid peamiselt prantsuse keelt mittekõnelevatesse riikidesse. Nimetatud Prantsuse vahendajad konkureerivad seega vähemalt potentsiaalselt teiste prantsuskeelsete raamatute vahendajatega Euroopa Liidu teistes prantsuskeelsetes riikides (eeskätt Belgia ja Luksemburg). Asjaolu, et meetme poolt kaubavahetusele ja konkurentsi häirimisele avaldatav mõju tundub olevat väike, ei muuda järelduse mõtet. Euroopa Kohtu pidevat kohtupraktikat arvestades ei pidanud komisjon kindlaks tegema, kuivõrd abi tegelikult liikmesriikidevahelist kaubavahetust mõjutab ja konkurentsi moonutab, piisas sellest, et abi võis kaubavahetust mõjutada ja konkurentsi moonutada. |
| --- | --- |

(78)

Ühtlasi võib meede mõjutada liikmesriikide kaubavahetust ja moonutada konkurentsi. Abi antakse Prantsuse vahendajatele (tegelikkuses CELFile), kes ekspordivad prantsuskeelseid raamatuid peamiselt prantsuse keelt mittekõnelevatesse riikidesse. Nimetatud Prantsuse vahendajad konkureerivad seega vähemalt potentsiaalselt teiste prantsuskeelsete raamatute vahendajatega Euroopa Liidu teistes prantsuskeelsetes riikides (eeskätt Belgia ja Luksemburg). Asjaolu, et meetme poolt kaubavahetusele ja konkurentsi häirimisele avaldatav mõju tundub olevat väike, ei muuda järelduse mõtet. Euroopa Kohtu pidevat kohtupraktikat arvestades ei pidanud komisjon kindlaks tegema, kuivõrd abi tegelikult liikmesriikidevahelist kaubavahetust mõjutab ja konkurentsi moonutab, piisas sellest, et abi võis kaubavahetust mõjutada ja konkurentsi moonutada.

| (79) | Lõpetuseks leiab komisjon, et tingimused Altmarki kohtupraktika kohaldamiseks ei ole täidetud. 24. juuli 2003. aasta otsuses (20) täpsustas Euroopa Kohus, millistel tingimustel ei saa üldist majandushuvi pakkuvate teenuste haldamisega tegelevale ettevõttele makstavat toetust riigiabiks lugeda: „esiteks oli abi saav ettevõtja reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus oli täpselt määratletud; teiseks olid parameetrid, mille alusel hüvitis arvutati, eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud; kolmandaks ei olnud hüvitis suurem, kui oli vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit; neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, oli sobiva hüvitise tase kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.” |
| --- | --- |

(79)

Lõpetuseks leiab komisjon, et tingimused Altmarki kohtupraktika kohaldamiseks ei ole täidetud. 24. juuli 2003. aasta otsuses (20) täpsustas Euroopa Kohus, millistel tingimustel ei saa üldist majandushuvi pakkuvate teenuste haldamisega tegelevale ettevõttele makstavat toetust riigiabiks lugeda: „esiteks oli abi saav ettevõtja reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus oli täpselt määratletud; teiseks olid parameetrid, mille alusel hüvitis arvutati, eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud; kolmandaks ei olnud hüvitis suurem, kui oli vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit; neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud avalikus hankemenetluses, oli sobiva hüvitise tase kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.”

| (80) | Käesoleval juhul ja ilma et oleks vaja iga tingimust edasi arendada, kuna viimased on kumulatiivsed, leiab komisjon, et CELFi ei valitud avalikus hankemenetluses ja et hüvitise tase ei olnud kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja vajalike sobivate tootmisvahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud. |
| --- | --- |

(80)

Käesoleval juhul ja ilma et oleks vaja iga tingimust edasi arendada, kuna viimased on kumulatiivsed, leiab komisjon, et CELFi ei valitud avalikus hankemenetluses ja et hüvitise tase ei olnud kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja vajalike sobivate tootmisvahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud.

| (81) | Neil tingimustel CELFile antud abi on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna selles on esindatud kõik riigiabi mõistele vastavad üksikasjad. |
| --- | --- |

(81)

Neil tingimustel CELFile antud abi on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna selles on esindatud kõik riigiabi mõistele vastavad üksikasjad.

| (82) | Kuid Prantsuse ametiasutused ei teavitanud komisjoni kõnealusest abist. Abi andmine oli seega vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, milles on ette nähtud, komisjoni teavitatakse kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. Abi andmine oli seega ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(82)

Kuid Prantsuse ametiasutused ei teavitanud komisjoni kõnealusest abist. Abi andmine oli seega vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3, milles on ette nähtud, komisjoni teavitatakse kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. Abi andmine oli seega ebaseaduslik.

| (83) | Kõnealune meede on riigiabi ning hinnata tuleb selle kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(83)

Kõnealune meede on riigiabi ning hinnata tuleb selle kokkusobivust siseturuga.

B.   Meetme hindamine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikest 2 ja 3 lähtuvalt

| (84) | Komisjon täheldab, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erijuhud ei ole kõnealuste meetmete puhul kohaldatavad, sest kõnealused meetmed ei ole ilmselgelt suunatud nimetatud lõikes sõnastatud eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon täheldab, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erijuhud ei ole kõnealuste meetmete puhul kohaldatavad, sest kõnealused meetmed ei ole ilmselgelt suunatud nimetatud lõikes sõnastatud eesmärkide saavutamisele.

| (85) | Abi ei vasta samuti ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a määratletud erijuhu tingimustele, sest kõnealused abimeetmed ei olnud suunatud majandusarengu edendamiseks piirkondades, mis saavad selles punktis sätestatud abi kasutada. Artikli 107 lõike 3 punktis b käsitletud erijuht, mis on seotud abiga üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisega, ei ole samuti antud olukorras kohaldatav, sest kõnealused abimeetmed ei olnud suunatud sellise projekti elluviimisele. Kuivõrd abimeetmed ei olnud samuti suunatud Prantsusmaa majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamisele, ei ole antud olukorras rakendatav ka artikli 107 lõike 3 punkti b teises osas käsitletud erijuht. |
| --- | --- |

(85)

Abi ei vasta samuti ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a määratletud erijuhu tingimustele, sest kõnealused abimeetmed ei olnud suunatud majandusarengu edendamiseks piirkondades, mis saavad selles punktis sätestatud abi kasutada. Artikli 107 lõike 3 punktis b käsitletud erijuht, mis on seotud abiga üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimisega, ei ole samuti antud olukorras kohaldatav, sest kõnealused abimeetmed ei olnud suunatud sellise projekti elluviimisele. Kuivõrd abimeetmed ei olnud samuti suunatud Prantsusmaa majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamisele, ei ole antud olukorras rakendatav ka artikli 107 lõike 3 punkti b teises osas käsitletud erijuht.

| (86) | Komisjon peab seega esitama küsimuse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide c ja d (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 punktid c ja d) kohaldatavuse kohta. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon peab seega esitama küsimuse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide c ja d (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 punktid c ja d) kohaldatavuse kohta.

| (87) | Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsuse kohaselt tuli eraldi vaadelda abi, mida anti pärast Euroopa Liidu lepingu jõustumist (1. november 1993), ning abi, mida anti enne nimetatud lepingu jõustumist ja mille puhul tuleb kohaldada alussätteid, mis olid jõus osutatud ajavahemikul. |
| --- | --- |

(87)

Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsuse kohaselt tuli eraldi vaadelda abi, mida anti pärast Euroopa Liidu lepingu jõustumist (1. november 1993), ning abi, mida anti enne nimetatud lepingu jõustumist ja mille puhul tuleb kohaldada alussätteid, mis olid jõus osutatud ajavahemikul.

| (88) | Sellega seoses märgib komisjon, et veerand eelmisel aastal kinnitatud toetusest maksti CELFile välja aasta alguses, ülejäänud osa maksti välja järgmisel sügisel, pärast seda, kui riigiorganite esindajad olid tutvunud toetust saava ettevõtte eelarveprojektiga ja eelarveaasta esimese poole jooksul toimunud tegevusega. Kui kogu abisummat täielikult ära ei kulutatud, arvati ülejäänud summad järgmisel aastal eraldatavast toetusest maha. 1993. aasta toetuse üks osa kanti üle 1993. aasta alguses ja jääk 1993. aasta sügisel. Otsuse anda abi 1993. aastaks võtsid Prantsuse ametiasutused 1992. aasta lõpus või 1993. aasta alguses, igal juhul enne Euroopa Liidu lepingu jõustumist. Komisjon leiab seega, et 1993. aastaks antud abi tuleb hinnata enne Euroopa Liidu lepingu jõustumist kohaldatud õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

(88)

Sellega seoses märgib komisjon, et veerand eelmisel aastal kinnitatud toetusest maksti CELFile välja aasta alguses, ülejäänud osa maksti välja järgmisel sügisel, pärast seda, kui riigiorganite esindajad olid tutvunud toetust saava ettevõtte eelarveprojektiga ja eelarveaasta esimese poole jooksul toimunud tegevusega. Kui kogu abisummat täielikult ära ei kulutatud, arvati ülejäänud summad järgmisel aastal eraldatavast toetusest maha. 1993. aasta toetuse üks osa kanti üle 1993. aasta alguses ja jääk 1993. aasta sügisel. Otsuse anda abi 1993. aastaks võtsid Prantsuse ametiasutused 1992. aasta lõpus või 1993. aasta alguses, igal juhul enne Euroopa Liidu lepingu jõustumist. Komisjon leiab seega, et 1993. aastaks antud abi tuleb hinnata enne Euroopa Liidu lepingu jõustumist kohaldatud õigusaktide alusel.

a)   Abi hindamine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktist d lähtuvalt

| (89) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis d (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d) on sätestatud, et „siseturuga kokkusobivaks võib pidada [...] abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. |
| --- | --- |

(89)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis d (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d) on sätestatud, et „siseturuga kokkusobivaks võib pidada [...] abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

| (90) | Seega tuleb kindlaks teha, kas CELFile anti ajavahemikus 1994–2001 abi kultuurialasel eesmärgil ja kas abi kahjustas või mitte kaubandustingimusi ja konkurentsi Euroopa Liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(90)

Seega tuleb kindlaks teha, kas CELFile anti ajavahemikus 1994–2001 abi kultuurialasel eesmärgil ja kas abi kahjustas või mitte kaubandustingimusi ja konkurentsi Euroopa Liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

i)   Kultuurialane eesmärk

| (91) | Sissejuhatuseks tuletab komisjon meelde, et CELFile antud abi kultuurialast eesmärki tunnistas ka Üldkohus oma eespool osutatud 18. septembri 1995. aasta otsuses. Kohtuotsuse punktis 62 leiab Üldkohus, et „vaidlusaluste meetmete kultuurialase eesmärgi suhtes on pooled ühel meelel, Prantsuse valitsuse poolt püstitatud eesmärgiks on prantsuse keele ja kirjanduse levitamine. Sellega seoses leiab kohus ühtlasi, et materjalid, mis olid komisjoni käsutuses siis, kui ta võttis vastu oma otsuse, sealhulgas ka informatsioon, mis sisaldus SIDE nõukogu 7. septembri 1992 kirjas, lihtsustasid selle eesmärgi olemuse ja õiguspärasuse hindamist. Sellistest asjaoludest lähtudes on alust järeldada, et komisjonil ei olnud erilisi raskusi vaidlusaluste abimeetmete kultuurialase eesmärgi hindamisel, ning et puudus vajadus täiendava informatsiooni hankimise järele selles küsimuses.” |
| --- | --- |

(91)

Sissejuhatuseks tuletab komisjon meelde, et CELFile antud abi kultuurialast eesmärki tunnistas ka Üldkohus oma eespool osutatud 18. septembri 1995. aasta otsuses. Kohtuotsuse punktis 62 leiab Üldkohus, et „vaidlusaluste meetmete kultuurialase eesmärgi suhtes on pooled ühel meelel, Prantsuse valitsuse poolt püstitatud eesmärgiks on prantsuse keele ja kirjanduse levitamine. Sellega seoses leiab kohus ühtlasi, et materjalid, mis olid komisjoni käsutuses siis, kui ta võttis vastu oma otsuse, sealhulgas ka informatsioon, mis sisaldus SIDE nõukogu 7. septembri 1992 kirjas, lihtsustasid selle eesmärgi olemuse ja õiguspärasuse hindamist. Sellistest asjaoludest lähtudes on alust järeldada, et komisjonil ei olnud erilisi raskusi vaidlusaluste abimeetmete kultuurialase eesmärgi hindamisel, ning et puudus vajadus täiendava informatsiooni hankimise järele selles küsimuses.”

| (92) | Prantsuse ametiasutused märkisid tõepoolest, et kõnealust abi anti kultuurialasel eesmärgil, mis oli suunatud prantsuskeelsete teoste levitamise soodustamisele prantsuse keelt mittekõnelevates riikides. Seega oli tegemist tahtliku poliitikaga, mille eesmärk oli kaitsta ja edendada kultuurilist mitmekesisust rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(92)

Prantsuse ametiasutused märkisid tõepoolest, et kõnealust abi anti kultuurialasel eesmärgil, mis oli suunatud prantsuskeelsete teoste levitamise soodustamisele prantsuse keelt mittekõnelevates riikides. Seega oli tegemist tahtliku poliitikaga, mille eesmärk oli kaitsta ja edendada kultuurilist mitmekesisust rahvusvahelisel tasandil.

| (93) | Kultuurierinevuste kaitse ja toetamine on Euroopa Liidu üheks aluspõhimõtteks. Need põhimõtted esinevad ka ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikes 1 (endine EÜ asutamislepingu artikli 151 lõige 1), milles on sätestatud, et „liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuride õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit” ning samuti artikli 167 lõikes 4, milles on sätestatud et „aluslepingute teiste sätete kohaselt tegutsedes võtab liit arvesse erinevaid kultuuriaspekte eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust”. |
| --- | --- |

(93)

Kultuurierinevuste kaitse ja toetamine on Euroopa Liidu üheks aluspõhimõtteks. Need põhimõtted esinevad ka ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikes 1 (endine EÜ asutamislepingu artikli 151 lõige 1), milles on sätestatud, et „liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuride õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit” ning samuti artikli 167 lõikes 4, milles on sätestatud et „aluslepingute teiste sätete kohaselt tegutsedes võtab liit arvesse erinevaid kultuuriaspekte eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust”.

| (94) | Seetõttu leiab komisjon, et Prantsuse ametiasutuste poolt CELFile eraldatud abi prantsuskeelsete raamatute levitamise tagamiseks oli tõepoolest suunatud kultuurialase eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

(94)

Seetõttu leiab komisjon, et Prantsuse ametiasutuste poolt CELFile eraldatud abi prantsuskeelsete raamatute levitamise tagamiseks oli tõepoolest suunatud kultuurialase eesmärgi saavutamisele.

ii)   Kriteeriumid, mille kohaselt võiksid kaubandustingimused ja konkurents saada liidus kahjustada määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| (95) | Komisjon peab tegema kindlaks, kas kõnealused meetmed olid Prantsuse ametiasutuste püstitatud kultuurialase poliitika eesmärkidest lähtuvalt vajalikud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon peab tegema kindlaks, kas kõnealused meetmed olid Prantsuse ametiasutuste püstitatud kultuurialase poliitika eesmärkidest lähtuvalt vajalikud ja proportsionaalsed.

| (96) | Sissejuhatuseks tuleb meelde tuletada, et vastavalt Üldkohtu eespool osutatud 28. veebruari 2002. aasta otsusele tuleb kõnealuseid meetmeid hinnata prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamise turust lähtuvalt. |
| --- | --- |

(96)

Sissejuhatuseks tuleb meelde tuletada, et vastavalt Üldkohtu eespool osutatud 28. veebruari 2002. aasta otsusele tuleb kõnealuseid meetmeid hinnata prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamise turust lähtuvalt.

| (97) | Kõigepealt tuleb esitada küsimus abi vajalikkuse kohta. |
| --- | --- |

(97)

Kõigepealt tuleb esitada küsimus abi vajalikkuse kohta.

| (98) | Prantsuse ametiasutuste kohaselt käivitati meetmed kultuuriministeeriumi poolt 1980. aastal; ajal, mil vastavas valdkonnas tegutsenud ettevõtted (Groupe Hachette ja Les Messageries du livre) olid otsustanud lahkuda ekspordi vahendamise turult. Prantsuse ametiasutuste sõnul moodustati vaidlustatud meetmesüsteem selleks, et julgustada ettevõtteid kõnealusele turule tulema ja et kõik prantsuskeelsete raamatute tellimused, mis pärinevad prantsuse keelt mittekõnelevatest piirkondadest, saaksid täidetud. Sellega tagati, et prantsuskeelsed raamatud võiksid jõuda kõikidesse raamatukauplustesse, sealhulgas ka nendesse, mis asuvad kaugetes riikides, ja seda isegi eeldusel, et need kauplused võivad vajada vaid mõnda üksikut raamatut, mis pealegi võivad olla kirjastatud erinevate kirjastuste poolt. |
| --- | --- |

(98)

Prantsuse ametiasutuste kohaselt käivitati meetmed kultuuriministeeriumi poolt 1980. aastal; ajal, mil vastavas valdkonnas tegutsenud ettevõtted (Groupe Hachette ja Les Messageries du livre) olid otsustanud lahkuda ekspordi vahendamise turult. Prantsuse ametiasutuste sõnul moodustati vaidlustatud meetmesüsteem selleks, et julgustada ettevõtteid kõnealusele turule tulema ja et kõik prantsuskeelsete raamatute tellimused, mis pärinevad prantsuse keelt mittekõnelevatest piirkondadest, saaksid täidetud. Sellega tagati, et prantsuskeelsed raamatud võiksid jõuda kõikidesse raamatukauplustesse, sealhulgas ka nendesse, mis asuvad kaugetes riikides, ja seda isegi eeldusel, et need kauplused võivad vajada vaid mõnda üksikut raamatut, mis pealegi võivad olla kirjastatud erinevate kirjastuste poolt.

| (99) | Menetluse laiendamise otsuse järel esitatud märkuste raames märkis SIDE omalt poolt, et asjaomane abi ei olnud vajalik. Isegi kui on tõsi, et teatavad ettevõtjad lõpetasid 1980. aastal vahendustegevuse, tuletab SIDE meelde, et just sellel ajavahemikul asutati ta ise, selleks et turule tulla. Muu hulgas vaidlustab SIDE ka väite, et CELF olevat kasutanud väikeste tellimuste puhul tavalisest erinevat töötlemist. SIDE paneb eelkõige kahtluse alla Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmed ja väidab, et CELFi ja SIDE andmed on võrdlemisi sarnased, kui vaadata nende suhet mõlema ettevõtte käibesse, arvete hulka ja tellimuste arvu. Laiemalt paneb SIDE kahtluse alla mõiste „väikesed tellimused”, nii nagu Prantsuse ametiasutused seda määratlenud on. SIDE arvates on see mõiste meelevaldne, sest ühe tellimuse töötlemise maksumus ei sõltu selle summast, vaid ridade arvust. |
| --- | --- |

(99)

Menetluse laiendamise otsuse järel esitatud märkuste raames märkis SIDE omalt poolt, et asjaomane abi ei olnud vajalik. Isegi kui on tõsi, et teatavad ettevõtjad lõpetasid 1980. aastal vahendustegevuse, tuletab SIDE meelde, et just sellel ajavahemikul asutati ta ise, selleks et turule tulla. Muu hulgas vaidlustab SIDE ka väite, et CELF olevat kasutanud väikeste tellimuste puhul tavalisest erinevat töötlemist. SIDE paneb eelkõige kahtluse alla Prantsuse ametiasutuste esitatud arvandmed ja väidab, et CELFi ja SIDE andmed on võrdlemisi sarnased, kui vaadata nende suhet mõlema ettevõtte käibesse, arvete hulka ja tellimuste arvu. Laiemalt paneb SIDE kahtluse alla mõiste „väikesed tellimused”, nii nagu Prantsuse ametiasutused seda määratlenud on. SIDE arvates on see mõiste meelevaldne, sest ühe tellimuse töötlemise maksumus ei sõltu selle summast, vaid ridade arvust.

| (100) | Komisjon leiab, et abi vajalikkuse kohta ei ole vaja teha lõplikke järeldusi, sest vajaduse ja proportsionaalsuse tingimused on kumulatiivsed ning et põhjenduses 121 sedastatakse, et proportsionaalsuse tingimuse täitmise kohta puudub tõestus. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon leiab, et abi vajalikkuse kohta ei ole vaja teha lõplikke järeldusi, sest vajaduse ja proportsionaalsuse tingimused on kumulatiivsed ning et põhjenduses 121 sedastatakse, et proportsionaalsuse tingimuse täitmise kohta puudub tõestus.

| (101) | Teiseks leiab komisjon, et võttes arvesse meetmega seotud summasid, prantsuskeelsete raamatute ja teistes keeltes raamatute äärmiselt madalat vastastikust asendatavust ning märkimisväärset erinevust mitteprantsuskeelsetesse riikidesse ühelt poolt Prantsusmaa poolt ja teiselt poolt Belgia ja Luksemburgi poolt eksporditavate prantsuskeelsete raamatute hulga vahel, on meetme põhjustatud mõju Euroopa Liidu sisesele kaubavahetusele ja turu konkurentsi moonutamise ulatus äärmiselt piiratud. |
| --- | --- |

(101)

Teiseks leiab komisjon, et võttes arvesse meetmega seotud summasid, prantsuskeelsete raamatute ja teistes keeltes raamatute äärmiselt madalat vastastikust asendatavust ning märkimisväärset erinevust mitteprantsuskeelsetesse riikidesse ühelt poolt Prantsusmaa poolt ja teiselt poolt Belgia ja Luksemburgi poolt eksporditavate prantsuskeelsete raamatute hulga vahel, on meetme põhjustatud mõju Euroopa Liidu sisesele kaubavahetusele ja turu konkurentsi moonutamise ulatus äärmiselt piiratud.

| (102) | Prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamise turu kohta märgib komisjon täpsemalt, et CELF ja SIDE tegelevad ekspordi vahendustegevuse raames raamatute levitamisega prantsuse keelt mittekõnelevatesse piirkondadesse. Prantsuskeelsetes riikides on kohalik turg kaetud suurte kirjastuste poolt tänu nende filiaalidele või esindajatele. Ekspordi vahendamisel on seega väga väike osa nendel turgudel, mis on prantsuskeelsete raamatute peamiseks adressaadiks. |
| --- | --- |

(102)

Prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamise turu kohta märgib komisjon täpsemalt, et CELF ja SIDE tegelevad ekspordi vahendustegevuse raames raamatute levitamisega prantsuse keelt mittekõnelevatesse piirkondadesse. Prantsuskeelsetes riikides on kohalik turg kaetud suurte kirjastuste poolt tänu nende filiaalidele või esindajatele. Ekspordi vahendamisel on seega väga väike osa nendel turgudel, mis on prantsuskeelsete raamatute peamiseks adressaadiks.

| (103) | Prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamise turul on esindatud sellised üldised vahendajad nagu SIDE ja CELF; nende vähem olulisteks konkurentideks on piiratud ulatuses spetsialiseerunud vahendajad, kes müüvad väga vähesel hulgal otse lõppkasutajatele; teatav arv raamatukauplusi, mis teenindavad, kas või erandkorras, välismaa raamatukaupluste tellimusi; ja internetiraamatukauplused, kelle tegevuse maht oli asjaomase meetme rakendamise ajavahemikus veel võrdlemisi väike. |
| --- | --- |

(103)

Prantsuskeelsete raamatute ekspordi vahendamise turul on esindatud sellised üldised vahendajad nagu SIDE ja CELF; nende vähem olulisteks konkurentideks on piiratud ulatuses spetsialiseerunud vahendajad, kes müüvad väga vähesel hulgal otse lõppkasutajatele; teatav arv raamatukauplusi, mis teenindavad, kas või erandkorras, välismaa raamatukaupluste tellimusi; ja internetiraamatukauplused, kelle tegevuse maht oli asjaomase meetme rakendamise ajavahemikus veel võrdlemisi väike.

| (104) | Kõnealusel turul oli peamiseks ettevõtjaks, keda asjaomased meetmed puudutasid, kaebuse esitaja. Ühest küljest kinnitavad Prantsuse ametiasutused, et väikeste tellimuste programmis oleksid võinud põhimõtteliselt osaleda kõik ettevõtted, kes oleksid soovinud selles osalemist taotleda, ja kes oleksid olnud nõus abi andmise tingimustega. Prantsuse ametiasutused osutavad, et kui kultuuriministeerium keeldus 1991. aastal SIDE-le abi andmast, põhjendatud seda SIDE keeldumisega allutada ettevõte läbipaistvusnõuetele, mis oli nimetatud abi saamise eelduseks. Teisest küljest osutas SIDE, et Prantsuse ametiasutuste keeldumine oli seotud asjaoluga, et SIDE puhul oli tegemist eraettevõtjaga, mitte kirjastajate kooperatiiviga. Pärast komisjoni 18. mai 1993. aasta otsuse tühistamist tuletas kultuurministeerium 1996. aastal ka SIDE-le meelde, et väikeste tellimuste töötlemise abikava ei olnud mõeldud üksnes CELFile. Ministeerium pakkus oma 3. septembri 1996. aasta kirjas SIDE-le välja läbirääkimisi, et selgitada, kas ettevõte on nõutavate läbipaistvustingimuste rakendamisel võimeline pakkuma samasugust teenust kui CELF. 26. septembril 1996 toimunud kohtumisel teatas SIDE juhtkond kultuuriministeeriumile, et nad ei soovi osaleda programmis, mille vastavuse ühenduse õigusaktidele võib komisjon kahtluse alla panna. |
| --- | --- |

(104)

Kõnealusel turul oli peamiseks ettevõtjaks, keda asjaomased meetmed puudutasid, kaebuse esitaja. Ühest küljest kinnitavad Prantsuse ametiasutused, et väikeste tellimuste programmis oleksid võinud põhimõtteliselt osaleda kõik ettevõtted, kes oleksid soovinud selles osalemist taotleda, ja kes oleksid olnud nõus abi andmise tingimustega. Prantsuse ametiasutused osutavad, et kui kultuuriministeerium keeldus 1991. aastal SIDE-le abi andmast, põhjendatud seda SIDE keeldumisega allutada ettevõte läbipaistvusnõuetele, mis oli nimetatud abi saamise eelduseks. Teisest küljest osutas SIDE, et Prantsuse ametiasutuste keeldumine oli seotud asjaoluga, et SIDE puhul oli tegemist eraettevõtjaga, mitte kirjastajate kooperatiiviga. Pärast komisjoni 18. mai 1993. aasta otsuse tühistamist tuletas kultuurministeerium 1996. aastal ka SIDE-le meelde, et väikeste tellimuste töötlemise abikava ei olnud mõeldud üksnes CELFile. Ministeerium pakkus oma 3. septembri 1996. aasta kirjas SIDE-le välja läbirääkimisi, et selgitada, kas ettevõte on nõutavate läbipaistvustingimuste rakendamisel võimeline pakkuma samasugust teenust kui CELF. 26. septembril 1996 toimunud kohtumisel teatas SIDE juhtkond kultuuriministeeriumile, et nad ei soovi osaleda programmis, mille vastavuse ühenduse õigusaktidele võib komisjon kahtluse alla panna.

| (105) | Igal juhul tundub, et kõik üksikasjad, mis on esitatud nii eespool osutatud põhjendustes (101) kui ka järgnevates, näitavad et meetmete põhjustatud mõju Euroopa Liidu siseste kaubandustingimuste ja konkurentsi kahjustamisel oli suhteliselt piiratud. |
| --- | --- |

(105)

Igal juhul tundub, et kõik üksikasjad, mis on esitatud nii eespool osutatud põhjendustes (101) kui ka järgnevates, näitavad et meetmete põhjustatud mõju Euroopa Liidu siseste kaubandustingimuste ja konkurentsi kahjustamisel oli suhteliselt piiratud.

| (106) | Meetme proportsionaalsuse hindamiseks peab komisjon kolmandaks võrdlema saadud abisummasid kuludega, mida CELF oli Prantsuse ametiasutuste seatud eesmärgi saavutamiseks kandnud. |
| --- | --- |

(106)

Meetme proportsionaalsuse hindamiseks peab komisjon kolmandaks võrdlema saadud abisummasid kuludega, mida CELF oli Prantsuse ametiasutuste seatud eesmärgi saavutamiseks kandnud.

| (107) | Siinkohal tuleb meenutada tellimuse töötlemise eri etappe, mille kohta on eri pooled ühel meelel:






  a) | tellimislehe vastuvõtmine raamatukaupluselt; |
| --- | --- | --- |

(107)

Siinkohal tuleb meenutada tellimuse töötlemise eri etappe, mille kohta on eri pooled ühel meelel:

a)

tellimislehe vastuvõtmine raamatukaupluselt;

| b) | tellimuse kodeerimine; |
| --- | --- |

b)

tellimuse kodeerimine;

| c) | tellimuse sisestamine; |
| --- | --- |

c)

tellimuse sisestamine;

| d) | tellimuse edastamine kirjastusele; |
| --- | --- |

d)

tellimuse edastamine kirjastusele;

| e) | raamatute vastuvõtmine; |
| --- | --- |

e)

raamatute vastuvõtmine;

| f) | igale kliendi jaoks füüsilise asukoha, „lahtri” eraldamine, kuhu tellitud raamatud paigutatakse; |
| --- | --- |

f)

igale kliendi jaoks füüsilise asukoha, „lahtri” eraldamine, kuhu tellitud raamatud paigutatakse;

| g) | pakkimine. |
| --- | --- |

g)

pakkimine.

| (108) | Prantsuse ametiasutuste kohaselt kandis CELF väikeste tellimuste töötlemisega seotud kulusid. Prantsuse ametiasutuste hinnangu kohaselt tekitavad teatavad tellimused ekspordi vahendamise turul lisakulusid, nii et kõnealune tegevus ei saa olla tulus. Prantsuse ametiasutused väitsid, et nad pidasid kinni väikese tellimuse jaoks kehtestatud piirist 500 FRF (76,22 eurot), mis määrati kindlaks empiiriliselt. Prantsuse ametiasutused täpsustasid, et mõned alla 500 FRF maksumusega tellimused võisid olla tulusad, samas kui teised, mille maksumus ületas nimetatud summat, ei pruukinud seda olla. Eesmärgiks oli leida majanduslikult vastuvõetav mehhanism selleks, et CELF oleks nõus väikesi, kuid vähetulusaid tellimusi töötlema. |
| --- | --- |

(108)

Prantsuse ametiasutuste kohaselt kandis CELF väikeste tellimuste töötlemisega seotud kulusid. Prantsuse ametiasutuste hinnangu kohaselt tekitavad teatavad tellimused ekspordi vahendamise turul lisakulusid, nii et kõnealune tegevus ei saa olla tulus. Prantsuse ametiasutused väitsid, et nad pidasid kinni väikese tellimuse jaoks kehtestatud piirist 500 FRF (76,22 eurot), mis määrati kindlaks empiiriliselt. Prantsuse ametiasutused täpsustasid, et mõned alla 500 FRF maksumusega tellimused võisid olla tulusad, samas kui teised, mille maksumus ületas nimetatud summat, ei pruukinud seda olla. Eesmärgiks oli leida majanduslikult vastuvõetav mehhanism selleks, et CELF oleks nõus väikesi, kuid vähetulusaid tellimusi töötlema.

| (109) | Nii nagu komisjon oma menetluse laiendamise otsuses juba märkis, pidid Prantsuse ametiasutused tegema ühisturuga kokkusobivuse analüüsis kindlaks CELFi kantud kulude summa ja selle vastavuse tegelikkusele. |
| --- | --- |

(109)

Nii nagu komisjon oma menetluse laiendamise otsuses juba märkis, pidid Prantsuse ametiasutused tegema ühisturuga kokkusobivuse analüüsis kindlaks CELFi kantud kulude summa ja selle vastavuse tegelikkusele.

| (110) | Selleks palus komisjon oma menetluse laiendamise otsuses, et Prantsuse ametiasutused esitaksid talle teatava hulga üksikasju, et oleks võimalik Üldkohtu otsusest järeldusi teha ja otsustada abi proportsionaalsuse üle. Komisjon palus nimelt esitada talle järgmised üksikasjad:






  — | piisav põhjendus asjaolule, miks väikeste tellimustega seotud kulud ei ole kättesaadavad kõigi asjaomaste aastate lõikes ning piisav selgitus selle kohta, kuidas oli võimalik heaks kiita ekstrapoleerimine ainuüksi aastat 1994 käsitlevate andmete alusel; |
| --- | --- | --- |

(110)

Selleks palus komisjon oma menetluse laiendamise otsuses, et Prantsuse ametiasutused esitaksid talle teatava hulga üksikasju, et oleks võimalik Üldkohtu otsusest järeldusi teha ja otsustada abi proportsionaalsuse üle. Komisjon palus nimelt esitada talle järgmised üksikasjad:

—

piisav põhjendus asjaolule, miks väikeste tellimustega seotud kulud ei ole kättesaadavad kõigi asjaomaste aastate lõikes ning piisav selgitus selle kohta, kuidas oli võimalik heaks kiita ekstrapoleerimine ainuüksi aastat 1994 käsitlevate andmete alusel;

| — | andmed, mille alusel võeti arvesse 1994. aasta väikeste tellimuste töötlemise tegelikke (ja mitte üksnes hinnangul põhinevaid) kulusid (vähemalt teatavate kulukategooriate puhul) ning tõenäoline piisav põhjendus, miks kiideti heaks nende kulude hinnang CELFi kantud kogukuludest lähtuvalt; |
| --- | --- |

—

andmed, mille alusel võeti arvesse 1994. aasta väikeste tellimuste töötlemise tegelikke (ja mitte üksnes hinnangul põhinevaid) kulusid (vähemalt teatavate kulukategooriate puhul) ning tõenäoline piisav põhjendus, miks kiideti heaks nende kulude hinnang CELFi kantud kogukuludest lähtuvalt;

| — | veenvad kulude jaotuspõhimõtted, mille alusel eraldati üks osa kogukuludest väikeste tellimuste töötlemiseks ja mida võis kogu asjaomase ajavahemiku jooksul iga kulukategooria puhul kohaldada; |
| --- | --- |

—

veenvad kulude jaotuspõhimõtted, mille alusel eraldati üks osa kogukuludest väikeste tellimuste töötlemiseks ja mida võis kogu asjaomase ajavahemiku jooksul iga kulukategooria puhul kohaldada;

| — | teave asjaomaste aastate jooksul elektrooniliselt edastatud tellimuste osatähtsuse suurenemise kohta; |
| --- | --- |

—

teave asjaomaste aastate jooksul elektrooniliselt edastatud tellimuste osatähtsuse suurenemise kohta;

| — | väikeste tellimustega seotud kulud põhjendamatute üksikkoefitsientide puudumise korral; |
| --- | --- |

—

väikeste tellimustega seotud kulud põhjendamatute üksikkoefitsientide puudumise korral;

| — | nende kulude arvutamine, mida CELF kandis seoses väikeste tellimuste töötlemisega ja ilma koefitsiente kohaldamata või kohaldades koefitsiente üksnes nende tellimuste puhul, mis ei olnud esitatud elektroonilisel teel; |
| --- | --- |

—

nende kulude arvutamine, mida CELF kandis seoses väikeste tellimuste töötlemisega ja ilma koefitsiente kohaldamata või kohaldades koefitsiente üksnes nende tellimuste puhul, mis ei olnud esitatud elektroonilisel teel;

| — | Prantsuse ametiasutuste seisukoht Üldkohtu arvutamismeetodi kohta, mille kohaselt oleksid väikeste tellimuste töötlemisega seotud kulud ilma kõnealuseid koefitsiente rakendamata olnud 635 000 Prantsuse frangi võrra (96 805,13 eurot) väiksemad, võtmata isegi arvesse muid kululiike peale nende, mille puhul kasutati koefitsienti „kolm”. Tuleb tuletada meelde, et Üldkohtu arvutusmeetodi kohaselt oleks väikeste tellimuste töötlemisega seotud tegevuse tulem olnud positiivne suurusjärgus üle 600 000 Prantsuse frangi (91 469,41 eurot); |
| --- | --- |

—

Prantsuse ametiasutuste seisukoht Üldkohtu arvutamismeetodi kohta, mille kohaselt oleksid väikeste tellimuste töötlemisega seotud kulud ilma kõnealuseid koefitsiente rakendamata olnud 635 000 Prantsuse frangi võrra (96 805,13 eurot) väiksemad, võtmata isegi arvesse muid kululiike peale nende, mille puhul kasutati koefitsienti „kolm”. Tuleb tuletada meelde, et Üldkohtu arvutusmeetodi kohaselt oleks väikeste tellimuste töötlemisega seotud tegevuse tulem olnud positiivne suurusjärgus üle 600 000 Prantsuse frangi (91 469,41 eurot);

| — | Prantsuse ametiasutuste seisukoht CELFi mõistliku kasumi teenimise võimaluse kohta. |
| --- | --- |

—

Prantsuse ametiasutuste seisukoht CELFi mõistliku kasumi teenimise võimaluse kohta.

| (111) | Nagu komisjon seda juba oma menetluse laiendamise otsuses märkis, ei ole ta ilma Prantsuse ametiasutuste täiendavate selgitusteta ja nendepoolse andmete ajakohastamiseta suuteline analüüsima väikeste tellimuste programmi toetuse kasutamise arveid, mida Prantsuse ametiasutused olid oma 17. jaanuari 2003. aasta kirjas aastate 1994–2001 kohta esitanud, samuti ei ole ta suuteline uurima 5. märtsi 1998. aasta kirjas esitatud analüütilise raamatupidamise andmeid. |
| --- | --- |

(111)

Nagu komisjon seda juba oma menetluse laiendamise otsuses märkis, ei ole ta ilma Prantsuse ametiasutuste täiendavate selgitusteta ja nendepoolse andmete ajakohastamiseta suuteline analüüsima väikeste tellimuste programmi toetuse kasutamise arveid, mida Prantsuse ametiasutused olid oma 17. jaanuari 2003. aasta kirjas aastate 1994–2001 kohta esitanud, samuti ei ole ta suuteline uurima 5. märtsi 1998. aasta kirjas esitatud analüütilise raamatupidamise andmeid.

| (112) | Vaatamata sellele ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjoni menetluse laiendamise otsuses soovitud üksikasjalikke andmeid, piirdudes abi proportsionaalsust käsitlevas küsimuses sama teabe esitamisega, mille ta oli juba esitanud 17. septembril 2002, 17. jaanuaril 2003 ja 11. märtsil 2003 ning mida komisjon ei saanud Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta kohtuotsust arvestades enam sellisel kujul käsitleda. |
| --- | --- |

(112)

Vaatamata sellele ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjoni menetluse laiendamise otsuses soovitud üksikasjalikke andmeid, piirdudes abi proportsionaalsust käsitlevas küsimuses sama teabe esitamisega, mille ta oli juba esitanud 17. septembril 2002, 17. jaanuaril 2003 ja 11. märtsil 2003 ning mida komisjon ei saanud Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta kohtuotsust arvestades enam sellisel kujul käsitleda.

| (113) | 8. oktoobri 2009. aasta kirjaga tuletasid komisjoni talitused Prantsuse ametiasutustele meelde nõuet, et neile esitataks üksikasjalikud andmed osutatud konkreetsete punktide kohta, märkides ühtlasi, et juhul kui kõnealune teave ei jõua nendeni kümne tööpäeva jooksul, tuleb komisjonil menetlusmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt võtta vastu lõplik otsus tema käsutuses oleva teabe alusel, olles vajaduse korral teinud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 kohase korralduse vajaliku teabe saamiseks. |
| --- | --- |

(113)

8. oktoobri 2009. aasta kirjaga tuletasid komisjoni talitused Prantsuse ametiasutustele meelde nõuet, et neile esitataks üksikasjalikud andmed osutatud konkreetsete punktide kohta, märkides ühtlasi, et juhul kui kõnealune teave ei jõua nendeni kümne tööpäeva jooksul, tuleb komisjonil menetlusmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt võtta vastu lõplik otsus tema käsutuses oleva teabe alusel, olles vajaduse korral teinud määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 kohase korralduse vajaliku teabe saamiseks.

| (114) | 21. oktoobri 2009. aasta kirjas teatasid Prantsuse ametiasutused, et neil ei ole täiendavat teavet, mida esitada ja saatsid uuesti 9. juunil 2009 esitatud märkused. |
| --- | --- |

(114)

21. oktoobri 2009. aasta kirjas teatasid Prantsuse ametiasutused, et neil ei ole täiendavat teavet, mida esitada ja saatsid uuesti 9. juunil 2009 esitatud märkused.

| (115) | 20. novembri 2009. aasta otsusega (teabe saamise korraldus) otsustas komisjon seega, et kuna Prantsusmaa ei ole korduvatele nõuetele vaatamata nõutud teavet esitanud, tuleb teda kohustada seda tegema. |
| --- | --- |

(115)

20. novembri 2009. aasta otsusega (teabe saamise korraldus) otsustas komisjon seega, et kuna Prantsusmaa ei ole korduvatele nõuetele vaatamata nõutud teavet esitanud, tuleb teda kohustada seda tegema.

| (116) | 2. detsembri 2009. aasta kirjas teatasid Prantsuse ametiasutused, et neil ei ole täiendavat teavet, mida komisjonile esitada ning viitasid 9. juunil 2009 edastatud märkustele. |
| --- | --- |

(116)

2. detsembri 2009. aasta kirjas teatasid Prantsuse ametiasutused, et neil ei ole täiendavat teavet, mida komisjonile esitada ning viitasid 9. juunil 2009 edastatud märkustele.

| (117) | Menetlusmääruse artiklis 13 on sätestatud, et „võimaliku ebaseadusliku abi kontrollimise põhjal tuleb teha otsus [...]. Kui liikmesriik ei järgi teabe esitamisega seotud korraldust, tehakse see otsus kättesaadava teabe põhjal”. |
| --- | --- |

(117)

Menetlusmääruse artiklis 13 on sätestatud, et „võimaliku ebaseadusliku abi kontrollimise põhjal tuleb teha otsus [...]. Kui liikmesriik ei järgi teabe esitamisega seotud korraldust, tehakse see otsus kättesaadava teabe põhjal”.

| (118) | Nagu eespool märgitud ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjonile üksikasju, mida viimane oli mitmel korral, viimati 20. novembri 2009. aasta korraldusotsusega nõudnud. |
| --- | --- |

(118)

Nagu eespool märgitud ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjonile üksikasju, mida viimane oli mitmel korral, viimati 20. novembri 2009. aasta korraldusotsusega nõudnud.

| (119) | Menetlusmääruse artikli 13 kohaselt teeb komisjon seega otsuse olemasolevate andmete põhjal, tuletades meelde, et Prantsuse ametiasutused peavad igal juhul tõendama, et kõnealune abi on siseturuga kokkusobiv ja seega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(119)

Menetlusmääruse artikli 13 kohaselt teeb komisjon seega otsuse olemasolevate andmete põhjal, tuletades meelde, et Prantsuse ametiasutused peavad igal juhul tõendama, et kõnealune abi on siseturuga kokkusobiv ja seega proportsionaalne.

| (120) | Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta kohtuotsuse ja komisjoni käsutuses olevate üksikasjade põhjal ei tundu olevat võimalik võtta aluseks 1994. aasta väikeste tellimuste töötlemise hinnanguliste kulude ekstrapoleerimist. Ühtlasi ei tundu olevat võimalik kasutada põhjendamatute kulude jaotuspõhimõtet ja põhineda andmetel, mille puhul kohaldati põhjendamatuid üksikkoefitsiente, seda eelkõige elektroonilisel teel tehtud tellimuste puhul. Üldkohtu otsuses osutatud väikeste tellimuste töötlemisega seotud kulude arvutamise kontekstis ja kuna Prantsuse ametiasutused ei olnud esitanud komisjonile andmeid, mille alusel hajutada kahtlusi abi proportsionaalsuse kohta, mis komisjon tõi esile menetluse laiendamise otsuses, ei tehtud kindlaks, et väikeste tellimuste töötlemise tulem oli negatiivne. |
| --- | --- |

(120)

Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta kohtuotsuse ja komisjoni käsutuses olevate üksikasjade põhjal ei tundu olevat võimalik võtta aluseks 1994. aasta väikeste tellimuste töötlemise hinnanguliste kulude ekstrapoleerimist. Ühtlasi ei tundu olevat võimalik kasutada põhjendamatute kulude jaotuspõhimõtet ja põhineda andmetel, mille puhul kohaldati põhjendamatuid üksikkoefitsiente, seda eelkõige elektroonilisel teel tehtud tellimuste puhul. Üldkohtu otsuses osutatud väikeste tellimuste töötlemisega seotud kulude arvutamise kontekstis ja kuna Prantsuse ametiasutused ei olnud esitanud komisjonile andmeid, mille alusel hajutada kahtlusi abi proportsionaalsuse kohta, mis komisjon tõi esile menetluse laiendamise otsuses, ei tehtud kindlaks, et väikeste tellimuste töötlemise tulem oli negatiivne.

| (121) | Seetõttu leiab komisjon, et aastatel 1994–2001 antud abi vastavus proportsionaalsuse nõuetele ei ole tõendatud. |
| --- | --- |

(121)

Seetõttu leiab komisjon, et aastatel 1994–2001 antud abi vastavus proportsionaalsuse nõuetele ei ole tõendatud.

| (122) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d kohaselt ei ole abi seega siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(122)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d kohaselt ei ole abi seega siseturuga kokkusobiv.

b)   Abi hindamine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktist c lähtuvalt

| (123) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c) on sätestatud, et „siseturuga kokkusobivaks võib pidada [...] abi teatavate majanduspiirkondade tegevuse arendamise lihtsustamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. |
| --- | --- |

(123)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c) on sätestatud, et „siseturuga kokkusobivaks võib pidada [...] abi teatavate majanduspiirkondade tegevuse arendamise lihtsustamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi ja konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

| (124) | Üldkohtu 15. aprilli 2008 aasta otsuse kohaselt ei saa ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d) ette nähtud erandit kohaldada abidele, mida maksti CELFile aastatel 1980–1993. Seega tuleb teha kindlaks kas nende puhul oleks saanud kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c) ette nähtud erandit. |
| --- | --- |

(124)

Üldkohtu 15. aprilli 2008 aasta otsuse kohaselt ei saa ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d) ette nähtud erandit kohaldada abidele, mida maksti CELFile aastatel 1980–1993. Seega tuleb teha kindlaks kas nende puhul oleks saanud kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c) ette nähtud erandit.

| (125) | Sama tuleb teha ka ajavahemikus 1994–2001 antud abi kohta, mille puhul otsustas komisjon eespool osutatud põhjenduse (122) kohaselt, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d) ette nähtud erandit nende puhul ei kohaldatud. |
| --- | --- |

(125)

Sama tuleb teha ka ajavahemikus 1994–2001 antud abi kohta, mille puhul otsustas komisjon eespool osutatud põhjenduse (122) kohaselt, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga d (endine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt d) ette nähtud erandit nende puhul ei kohaldatud.

| (126) | Et teha kindlaks, kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c võiks olla aluseks siseturuga kokkusobivusele, peab komisjon välja selgitama, kas asjaomane abi teenib ühishuvi eesmärki ja kas abi ei kahjusta kaubavahetust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(126)

Et teha kindlaks, kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c võiks olla aluseks siseturuga kokkusobivusele, peab komisjon välja selgitama, kas asjaomane abi teenib ühishuvi eesmärki ja kas abi ei kahjusta kaubavahetust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (127) | Komisjon leiab, et abi teenib ühishuvi sellist eesmärki, mis oli varasemalt kindlaks määratud. Selles kontekstis tuleb meenutada, et endise asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d (praegu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt d) kohaselt Euroopa Liidu lepingus sätestatud erand peaks olema kinnituseks poliitikale, mida komisjon rakendas endise artikli 92 lõike 3 punkti c alusel enne Euroopa Liidu lepingu jõustumist. Varem oli komisjon kõnealusele artiklile tuginedes tõepoolest lubanud kultuurialase eemärgiga abi andmist. See tava leidis kinnitust ka Euroopa Liidu kohtupraktikas, näiteks Üldkohtu eespool osutatud 18. septembri 1995. aasta otsuses, milles Üldkohus leidis, et komisjonil oli õigus teha EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti c alusel soodne otsus nende kolme CELFi hallatud toetuskava kohta (abi õhuposti teel edastatavate saadetiste puhul, programmid „Page à Page” ja „Programme Plus”). |
| --- | --- |

(127)

Komisjon leiab, et abi teenib ühishuvi sellist eesmärki, mis oli varasemalt kindlaks määratud. Selles kontekstis tuleb meenutada, et endise asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d (praegu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt d) kohaselt Euroopa Liidu lepingus sätestatud erand peaks olema kinnituseks poliitikale, mida komisjon rakendas endise artikli 92 lõike 3 punkti c alusel enne Euroopa Liidu lepingu jõustumist. Varem oli komisjon kõnealusele artiklile tuginedes tõepoolest lubanud kultuurialase eemärgiga abi andmist. See tava leidis kinnitust ka Euroopa Liidu kohtupraktikas, näiteks Üldkohtu eespool osutatud 18. septembri 1995. aasta otsuses, milles Üldkohus leidis, et komisjonil oli õigus teha EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti c alusel soodne otsus nende kolme CELFi hallatud toetuskava kohta (abi õhuposti teel edastatavate saadetiste puhul, programmid „Page à Page” ja „Programme Plus”).

| (128) | Seevastu leidis komisjon, et abi proportsionaalsus püstitatud eesmärgiga ei leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

(128)

Seevastu leidis komisjon, et abi proportsionaalsus püstitatud eesmärgiga ei leidnud kinnitust.

| (129) | Menetluse laiendamise otsuses ning seejärel vastu võetud korraldusotsuses tegi komisjon Prantsuse ametiasutustele korralduse esitada märkused abi proportsionaalsuse kohta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(129)

Menetluse laiendamise otsuses ning seejärel vastu võetud korraldusotsuses tegi komisjon Prantsuse ametiasutustele korralduse esitada märkused abi proportsionaalsuse kohta vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c.

| (130) | Nagu eespool märgitud, ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjonile üksikasju, mida viimane oli mitmel korral, viimati oma 20. novembri 2009. aasta korraldusotsusega nõudnud ja mille alusel oleks saanud tõendada alates 1980. aastast antud abi proportsionaalsust. |
| --- | --- |

(130)

Nagu eespool märgitud, ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjonile üksikasju, mida viimane oli mitmel korral, viimati oma 20. novembri 2009. aasta korraldusotsusega nõudnud ja mille alusel oleks saanud tõendada alates 1980. aastast antud abi proportsionaalsust.

| (131) | Menetlusmääruse artikli 13 kohaselt võtab komisjon seega vastu otsuse olemasolevate andmete alusel, tuletades igal juhul meelde, et Prantsuse ametiasutused peavad tõendama, et kõnealune abi on siseturuga kokkusobiv ja seega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(131)

Menetlusmääruse artikli 13 kohaselt võtab komisjon seega vastu otsuse olemasolevate andmete alusel, tuletades igal juhul meelde, et Prantsuse ametiasutused peavad tõendama, et kõnealune abi on siseturuga kokkusobiv ja seega proportsionaalne.

| (132) | Mutadis mutandis on siin üle võetav eespool osutatud põhjendus abi proportsionaalsuse kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d alusel. |
| --- | --- |

(132)

Mutadis mutandis on siin üle võetav eespool osutatud põhjendus abi proportsionaalsuse kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti d alusel.

| (133) | Seetõttu leiab komisjon, et antud abi vastavust proportsionaalsuse nõuetele ei ole vaja tõendada. |
| --- | --- |

(133)

Seetõttu leiab komisjon, et antud abi vastavust proportsionaalsuse nõuetele ei ole vaja tõendada.

| (134) | Kokkuvõtteks leiab komisjon, et asjaomane meede ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(134)

Kokkuvõtteks leiab komisjon, et asjaomane meede ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv.

C.   Abimeetme hindamine ELi asutamislepingu artikli 106 lõikest 2 lähtuvalt

| (135) | Prantsuse ametiasutused kinnitasid korduvalt, et CELF tegeles avaliku teenuse pakkumisega ning et seetõttu tuleb vaidlusaluseid meetmeid hinnata lähtuvalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikest 2 (EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2). |
| --- | --- |

(135)

Prantsuse ametiasutused kinnitasid korduvalt, et CELF tegeles avaliku teenuse pakkumisega ning et seetõttu tuleb vaidlusaluseid meetmeid hinnata lähtuvalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikest 2 (EÜ asutamislepingu artikli 86 lõige 2).

| (136) | Kõnealuses artiklis on sätestatud, et „ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi pakkuvate osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.” |
| --- | --- |

(136)

Kõnealuses artiklis on sätestatud, et „ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi pakkuvate osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.”

| (137) | Kõigepealt tuleb püstitada küsimus, kas tegelikkuses oli ikka tegemist üldist majandushuvi pakkuva teenusega. Euroopa Kohtu kohtupraktikast tuleneb, et välja arvatud valdkondades, kus kehtivad Euroopa Liidu asjaomased õigusaktid, on liikmesriikidel suur diskretsiooniõigus, et otsustada, millised teenused võib lugeda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka kuuluvaks. Seega peab komisjon seisma hea, et kõnealuse otsustusvabaduse kontekstis toimuks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemine ilmseid vigu tegemata. |
| --- | --- |

(137)

Kõigepealt tuleb püstitada küsimus, kas tegelikkuses oli ikka tegemist üldist majandushuvi pakkuva teenusega. Euroopa Kohtu kohtupraktikast tuleneb, et välja arvatud valdkondades, kus kehtivad Euroopa Liidu asjaomased õigusaktid, on liikmesriikidel suur diskretsiooniõigus, et otsustada, millised teenused võib lugeda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka kuuluvaks. Seega peab komisjon seisma hea, et kõnealuse otsustusvabaduse kontekstis toimuks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemine ilmseid vigu tegemata.

| (138) | Prantsuse ametiasutused selgitasid korduvalt, et CELF kohustus täitma avaliku teenuse ülesannet, mis seisnes tähelepanu pööramises kõikidele välismaal paiknevatest raamatukauplustest pärinevatele tellimustele, sõltumata nende suurusest. Komisjon leiab, et kõnealuse kohustuse puhul võis tegelikult olla tegemist üldist majandushuvi pakkuva teenusega. |
| --- | --- |

(138)

Prantsuse ametiasutused selgitasid korduvalt, et CELF kohustus täitma avaliku teenuse ülesannet, mis seisnes tähelepanu pööramises kõikidele välismaal paiknevatest raamatukauplustest pärinevatele tellimustele, sõltumata nende suurusest. Komisjon leiab, et kõnealuse kohustuse puhul võis tegelikult olla tegemist üldist majandushuvi pakkuva teenusega.

| (139) | Teiseks tuleb kindlaks teha, kas üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine oli ikka CELFile usaldanud. Euroopa Liidus kohtupraktika kohaselt peab riik olema kõnealuse teenuse osutamise teinud ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme riikliku aktiga, mille vormi määrab kindlaks liikmesriik. |
| --- | --- |

(139)

Teiseks tuleb kindlaks teha, kas üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine oli ikka CELFile usaldanud. Euroopa Liidus kohtupraktika kohaselt peab riik olema kõnealuse teenuse osutamise teinud ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme riikliku aktiga, mille vormi määrab kindlaks liikmesriik.

| (140) | Prantsuse ametiasutused esitasid mitu CELFi ja kultuuriministeeriumi vahel sõlmitud lepingut, mis Prantsuse ametiasutuste arvates näitasid, et üldist majandushuvi pakkuva teenuste osutamine oli tehtud ülesandeks CELFile. Prantsuse ametiasutuste sõnul sõlmis raamatute ja lugemise direktsioon kuni 2001. aastani CELFiga iga-aastasi lepinguid. |
| --- | --- |

(140)

Prantsuse ametiasutused esitasid mitu CELFi ja kultuuriministeeriumi vahel sõlmitud lepingut, mis Prantsuse ametiasutuste arvates näitasid, et üldist majandushuvi pakkuva teenuste osutamine oli tehtud ülesandeks CELFile. Prantsuse ametiasutuste sõnul sõlmis raamatute ja lugemise direktsioon kuni 2001. aastani CELFiga iga-aastasi lepinguid.

| (141) | Sellest olenemata ja vaatamata komisjoni nõuetele, sealhulgas korraldusotsusele, ei esitanud Prantsuse ametiasutused ühegi asjaomaseid aastaid hõlmava avalike teenuste osutamise lepingu koopiat. |
| --- | --- |

(141)

Sellest olenemata ja vaatamata komisjoni nõuetele, sealhulgas korraldusotsusele, ei esitanud Prantsuse ametiasutused ühegi asjaomaseid aastaid hõlmava avalike teenuste osutamise lepingu koopiat.

| (142) | Peale selle ei ole komisjoni käsutuses olevates lepingutes avalike teenuste osutamise kohustuse täpne sisu kindlaks määratud (ühtlasi ei ole lepingus osutatud summa, millest alates käsitati tellimusi väikeste tellimustena. Sellest tuleneb, et isegi kõnealuste aastate kohta ei ole akti, milles oleks CELFile pandud avaliku teenindamise kohustused piisava täpsusega sätestatud. |
| --- | --- |

(142)

Peale selle ei ole komisjoni käsutuses olevates lepingutes avalike teenuste osutamise kohustuse täpne sisu kindlaks määratud (ühtlasi ei ole lepingus osutatud summa, millest alates käsitati tellimusi väikeste tellimustena. Sellest tuleneb, et isegi kõnealuste aastate kohta ei ole akti, milles oleks CELFile pandud avaliku teenindamise kohustused piisava täpsusega sätestatud.

| (143) | Seetõttu leiab komisjon, et puudub tõendusmaterjal, mis kinnitaks, et CELFile tehti ametliku aktiga ülesandeks asjaomastel aastatel kõnealust avalikku teenust pakkuda. |
| --- | --- |

(143)

Seetõttu leiab komisjon, et puudub tõendusmaterjal, mis kinnitaks, et CELFile tehti ametliku aktiga ülesandeks asjaomastel aastatel kõnealust avalikku teenust pakkuda.

| (144) | Lõpetuseks ja ilma et oleks vaja teha järeldust vajaduse tingimuse kohta, kuna tingimused on kumulatiivsed, leiab komisjon, et ka proportsionaalsuse tingimus ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(144)

Lõpetuseks ja ilma et oleks vaja teha järeldust vajaduse tingimuse kohta, kuna tingimused on kumulatiivsed, leiab komisjon, et ka proportsionaalsuse tingimus ei ole täidetud.

| (145) | Komisjoni käsutuses olevates lepingutes ei ole mingit selgitust selle kohta, kuidas abisumma oli arvutatud. Lisaks ei kaasnenud CELFile pandud kohustusega esitada toetuse kasutamise kohta arved täpset määratlust arvutusparameetrite ja avaliku teenuse tegevuse kulude kontrolli kohta, mis võimaldaks teha kindlaks, et tegemist ei olnud liigse hüvitisega. Kui lepingutega oligi ette nähtud hüvitise kasutamata osa ülekandmine aastast aastasse, ei olnud neis täpsustatud vastavat toimimismehhanismi, mida ei ole arvatavasti ka kohaldatud. Laiemas kontekstis ja nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohase proportsionaalsusnõude analüüsis, ei esitanud Prantsuse ametiasutused Üldkohtu otsuse mitme eri punkti kohta abi proportsionaalsust tõendavaid andmeid. |
| --- | --- |

(145)

Komisjoni käsutuses olevates lepingutes ei ole mingit selgitust selle kohta, kuidas abisumma oli arvutatud. Lisaks ei kaasnenud CELFile pandud kohustusega esitada toetuse kasutamise kohta arved täpset määratlust arvutusparameetrite ja avaliku teenuse tegevuse kulude kontrolli kohta, mis võimaldaks teha kindlaks, et tegemist ei olnud liigse hüvitisega. Kui lepingutega oligi ette nähtud hüvitise kasutamata osa ülekandmine aastast aastasse, ei olnud neis täpsustatud vastavat toimimismehhanismi, mida ei ole arvatavasti ka kohaldatud. Laiemas kontekstis ja nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohase proportsionaalsusnõude analüüsis, ei esitanud Prantsuse ametiasutused Üldkohtu otsuse mitme eri punkti kohta abi proportsionaalsust tõendavaid andmeid.

| (146) | Prantsuse ametiasutused ei esitanud komisjonile seega üksikasju, mida viimane oli mitmel korral, viimati 20. novembri 2009. aasta korraldusotsusega nõudnud ja mille alusel oleks saanud tõendada ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 raames antud abi proportsionaalsust. |
| --- | --- |

(146)

Prantsuse ametiasutused ei esitanud komisjonile seega üksikasju, mida viimane oli mitmel korral, viimati 20. novembri 2009. aasta korraldusotsusega nõudnud ja mille alusel oleks saanud tõendada ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 raames antud abi proportsionaalsust.

| (147) | Menetlusmääruse artikli 13 kohaselt võtab komisjon seega vastu otsuse olemasolevate andmete alusel, tuletades igal juhul meelde, et Prantsuse ametiasutused peavad tõendama, et kõnealune abi on siseturuga kokkusobiv, olles seega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(147)

Menetlusmääruse artikli 13 kohaselt võtab komisjon seega vastu otsuse olemasolevate andmete alusel, tuletades igal juhul meelde, et Prantsuse ametiasutused peavad tõendama, et kõnealune abi on siseturuga kokkusobiv, olles seega proportsionaalne.

| (148) | Samadel põhjustel, kui need, millele oli juba osutatud abi proportsionaalsuse analüüsis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d, leiab komisjon, et antud abi vastavust proportsionaalsuse nõuetele ei ole tõendatud. |
| --- | --- |

(148)

Samadel põhjustel, kui need, millele oli juba osutatud abi proportsionaalsuse analüüsis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile d, leiab komisjon, et antud abi vastavust proportsionaalsuse nõuetele ei ole tõendatud.

| (149) | Komisjon leiab seega, et ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise tingimused ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon leiab seega, et ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise tingimused ei olnud täidetud.

| (150) | Samuti leiab komisjon, et abimehhanism nimetusega „Väikeste tellimuste programm”, mida Prantsusmaa on ajavahemikul 1980–2001 CELFi suhtes kohaldanud, ei sobi siseturuga kokku. |
| --- | --- |

(150)

Samuti leiab komisjon, et abimehhanism nimetusega „Väikeste tellimuste programm”, mida Prantsusmaa on ajavahemikul 1980–2001 CELFi suhtes kohaldanud, ei sobi siseturuga kokku.

5.   TÄHTAJA KULG, ERANDLIK ASJAOLU, ÕIGUSPÄRANE OOTUS, ÕIGUSKINDLUSE PÕHIMÕTE, PROPORTSIONAALSUSE PÕHIMÕTE

| (151) | Juhul kui tegemist on ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abiga, peab komisjon nõudma, et kõnealune liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 on sätestatud, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”. |
| --- | --- |

(151)

Juhul kui tegemist on ebaseadusliku ja siseturuga kokkusobimatu abiga, peab komisjon nõudma, et kõnealune liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 on sätestatud, et „kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.

| (152) | Samas peab komisjon siiski võtma arvesse järgmisi üksikasju. |
| --- | --- |

(152)

Samas peab komisjon siiski võtma arvesse järgmisi üksikasju.

| (153) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15 on sätestatud, et komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. Tähtaja kulg algab päevast, mil abisaajale hakatakse ebaseaduslikku abi andma ning nimetatud tähtaja kulgemise katkestab komisjoni või komisjoni nõudmise peale liikmesriigi võetud mis tahes meede ebaseadusliku abi suhtes. |
| --- | --- |

(153)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15 on sätestatud, et komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. Tähtaja kulg algab päevast, mil abisaajale hakatakse ebaseaduslikku abi andma ning nimetatud tähtaja kulgemise katkestab komisjoni või komisjoni nõudmise peale liikmesriigi võetud mis tahes meede ebaseadusliku abi suhtes.

| (154) | Nagu komisjon juba menetluse laiendamise otsuses osutas, saamata huvitatud isikutelt selle kohta kommentaare, leiab ta nüüdki, et eelmises põhjenduses nimetatud tähtajaeeskiri on asjaomasel juhul kohaldatav. 5. oktoobri 2006. aasta Transalpine'i kohtuasjas (21) leidis Euroopa Kohus, et kuna määrus (EÜ) nr 659/1999 käsitleb menetluseeskirju, tuleb neid kohaldada kõikide nende riigiabide haldusmenetluste puhul, mida komisjon käsitles määruse (EÜ) nr 659/1999 jõustumise ajal, see tähendab 16. aprillil 1999. Käesolev juhtum kuulub 30. juunil 1996 avatud ametliku uurimismenetluse alla. |
| --- | --- |

(154)

Nagu komisjon juba menetluse laiendamise otsuses osutas, saamata huvitatud isikutelt selle kohta kommentaare, leiab ta nüüdki, et eelmises põhjenduses nimetatud tähtajaeeskiri on asjaomasel juhul kohaldatav. 5. oktoobri 2006. aasta Transalpine'i kohtuasjas (21) leidis Euroopa Kohus, et kuna määrus (EÜ) nr 659/1999 käsitleb menetluseeskirju, tuleb neid kohaldada kõikide nende riigiabide haldusmenetluste puhul, mida komisjon käsitles määruse (EÜ) nr 659/1999 jõustumise ajal, see tähendab 16. aprillil 1999. Käesolev juhtum kuulub 30. juunil 1996 avatud ametliku uurimismenetluse alla.

| (155) | Praegusel juhul, kus abi anti alates 1980. aastast igal aastal ja komisjon esitas Prantsuse ametiasutustele nõude teabe saamiseks 1992. aastal, selgub, et CELFile 1980. ja 1981. aastal antud abi ei saa tagasi nõuda, sest nende tähtaja kulgemine on aegunud. |
| --- | --- |

(155)

Praegusel juhul, kus abi anti alates 1980. aastast igal aastal ja komisjon esitas Prantsuse ametiasutustele nõude teabe saamiseks 1992. aastal, selgub, et CELFile 1980. ja 1981. aastal antud abi ei saa tagasi nõuda, sest nende tähtaja kulgemine on aegunud.

| (156) | Teiseks ei nõua komisjon abi tagastamist, kui ta võiks seda tehes minna vastuollu Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõttega. Euroopa Liidu kohtupraktika kohaselt peab komisjon võtma arvesse erandlikku asjaolu, mille tõttu ta loobub nõudmast ebaseaduslikult antud abi tagastamist, kuna see tagastamine on vastuolus Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõttega. |
| --- | --- |

(156)

Teiseks ei nõua komisjon abi tagastamist, kui ta võiks seda tehes minna vastuollu Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõttega. Euroopa Liidu kohtupraktika kohaselt peab komisjon võtma arvesse erandlikku asjaolu, mille tõttu ta loobub nõudmast ebaseaduslikult antud abi tagastamist, kuna see tagastamine on vastuolus Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõttega.

| (157) | Selles kontekstis tegi komisjon menetluse laiendamise otsuses Prantsuse ametiasutustele, abisaajale ja teistele huvitatud isikutele üleskutse edastada märkused selle kohta, kuidas on asjaomasel juhul kohaldatud õiguspärase ootuse põhimõtet, õiguskindluse põhimõtet või mis tahes põhimõtet, mille alusel komisjon ei saaks abi tagastamist nõuda. |
| --- | --- |

(157)

Selles kontekstis tegi komisjon menetluse laiendamise otsuses Prantsuse ametiasutustele, abisaajale ja teistele huvitatud isikutele üleskutse edastada märkused selle kohta, kuidas on asjaomasel juhul kohaldatud õiguspärase ootuse põhimõtet, õiguskindluse põhimõtet või mis tahes põhimõtet, mille alusel komisjon ei saaks abi tagastamist nõuda.

| (158) | Komisjon märgib, et Prantsuse ametiasutused osutasid märkustes erandlikule asjaolule, mis võis abi tagastamise kohustust piirata. Seevastu SIDA leidis, et sellist erandlikku asjaolu ei esinenud. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon märgib, et Prantsuse ametiasutused osutasid märkustes erandlikule asjaolule, mis võis abi tagastamise kohustust piirata. Seevastu SIDA leidis, et sellist erandlikku asjaolu ei esinenud.

| (159) | Sel puhul tuletab komisjon meelde, et eespool osutatud CELFi kohtuasjas küsis eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse valdkonda kuuluvate küsimuste raames kõnealuse teema kohta, et kas olukorda, kus komisjon võttis vastu kolm järjestikust otsust, mille kohaselt abi oli siseturuga kokkusobiv, kuid ühenduste kohus need otsused hiljem tühistas, võib lugeda selliseks erandlikuks asjaoluks, mille alusel võiks abisaajapoolset abi tagastamise kohustust piirata. |
| --- | --- |

(159)

Sel puhul tuletab komisjon meelde, et eespool osutatud CELFi kohtuasjas küsis eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse valdkonda kuuluvate küsimuste raames kõnealuse teema kohta, et kas olukorda, kus komisjon võttis vastu kolm järjestikust otsust, mille kohaselt abi oli siseturuga kokkusobiv, kuid ühenduste kohus need otsused hiljem tühistas, võib lugeda selliseks erandlikuks asjaoluks, mille alusel võiks abisaajapoolset abi tagastamise kohustust piirata.

| (160) | Eespool osutatud 11. märtsi 2010. aasta otsuses viitas Euroopa Kohus esmalt oma 12. veebruari 2008. aasta kohtuotsusele, milles ta osutas punktile 65 ja sellele järgnevatele punktidele, mille kohaselt pärast komisjoni positiivse otsuse tühistamist ei ole välistatud võimalus, mille kohaselt abi ebaseaduslikult saanud ettevõtja võiks tugineda erandliku asjaolu tingimusele, mille alusel ta võiks õiguspäraselt eeldada, et antud abi oli seaduslik ning keelduda abi tagasimaksmisest (22). |
| --- | --- |

(160)

Eespool osutatud 11. märtsi 2010. aasta otsuses viitas Euroopa Kohus esmalt oma 12. veebruari 2008. aasta kohtuotsusele, milles ta osutas punktile 65 ja sellele järgnevatele punktidele, mille kohaselt pärast komisjoni positiivse otsuse tühistamist ei ole välistatud võimalus, mille kohaselt abi ebaseaduslikult saanud ettevõtja võiks tugineda erandliku asjaolu tingimusele, mille alusel ta võiks õiguspäraselt eeldada, et antud abi oli seaduslik ning keelduda abi tagasimaksmisest (22).

| (161) | Samas sedastas Euroopa Kohus ühtlasi, et abisaaja õiguspärane ootus ei saa põhineda ühest küljest komisjoni positiivsel otsusel, kui kõnealune otsus on hagi esitamise tähtaja jooksul vaidlustatud ja seejärel Euroopa Liidu Kohtu poolt tühistatud, ning teisest küljest niikaua, kui hagi esitamise tähtaeg ei ole lõppenud ja Euroopa Liidu Kohus ei ole teinud lõplikku otsust (23). |
| --- | --- |

(161)

Samas sedastas Euroopa Kohus ühtlasi, et abisaaja õiguspärane ootus ei saa põhineda ühest küljest komisjoni positiivsel otsusel, kui kõnealune otsus on hagi esitamise tähtaja jooksul vaidlustatud ja seejärel Euroopa Liidu Kohtu poolt tühistatud, ning teisest küljest niikaua, kui hagi esitamise tähtaeg ei ole lõppenud ja Euroopa Liidu Kohus ei ole teinud lõplikku otsust (23).

| (162) | 11. märtsi 2010. aasta kohtuotsuses osutas Euroopa Kohus, et komisjoni kolmanda positiivse otsuse tühistamine Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsusega ei saa iseenesest luua õiguspärast ootust ega kujutada endast erandlikku asjaolu (24). |
| --- | --- |

(162)

11. märtsi 2010. aasta kohtuotsuses osutas Euroopa Kohus, et komisjoni kolmanda positiivse otsuse tühistamine Üldkohtu 15. aprilli 2008. aasta otsusega ei saa iseenesest luua õiguspärast ootust ega kujutada endast erandlikku asjaolu (24).

| (163) | Euroopa Kohus lisas, et harvaesinevad kolm järjestikust tühistamisotsust viitavad eelkõige asja keerukusele ning peaks õiguspärase ootuse loomise asemel suurendama abisaaja kahtlusi vaidlusaluse abi kokkusobivuses. Kohus leidis, et kolme järjestikuse otsuse puhul, mis lõppesid kolme tühistamisega, on tegemist väga haruldase olukorraga, kuid leidis, et need asjaolud on osaks kohtusüsteemi tavalisest toimimisest, ning see kohtusüsteem annab õigussubjektidele, kes leiavad, et abi ebaseaduslikkuse tagajärjed neid puudutavad, õiguse nõuda nende järjestikuste otsuste tühistamist, mille tõttu see olukord nende meelest on tekkinud. |
| --- | --- |

(163)

Euroopa Kohus lisas, et harvaesinevad kolm järjestikust tühistamisotsust viitavad eelkõige asja keerukusele ning peaks õiguspärase ootuse loomise asemel suurendama abisaaja kahtlusi vaidlusaluse abi kokkusobivuses. Kohus leidis, et kolme järjestikuse otsuse puhul, mis lõppesid kolme tühistamisega, on tegemist väga haruldase olukorraga, kuid leidis, et need asjaolud on osaks kohtusüsteemi tavalisest toimimisest, ning see kohtusüsteem annab õigussubjektidele, kes leiavad, et abi ebaseaduslikkuse tagajärjed neid puudutavad, õiguse nõuda nende järjestikuste otsuste tühistamist, mille tõttu see olukord nende meelest on tekkinud.

| (164) | Peale selle leidis Euroopa Kohus, et erandliku asjaolu esinemisega ei saa nõustuda ka õiguskindluse põhimõtte seisukohast (25). Juhul kui komisjon ei ole teinud heakskiitvat otsust või kui sellise otsuse vastu hagi esitamise tähtaeg ei ole lõppenud, ei ole abisaajal kindlust kavandatud abi seaduslikkuse osas, nii et ta ei saa viidata ei õiguspärase ootuse kaitse ega õiguskindluse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(164)

Peale selle leidis Euroopa Kohus, et erandliku asjaolu esinemisega ei saa nõustuda ka õiguskindluse põhimõtte seisukohast (25). Juhul kui komisjon ei ole teinud heakskiitvat otsust või kui sellise otsuse vastu hagi esitamise tähtaeg ei ole lõppenud, ei ole abisaajal kindlust kavandatud abi seaduslikkuse osas, nii et ta ei saa viidata ei õiguspärase ootuse kaitse ega õiguskindluse põhimõtetele.

| (165) | Lisaks sellele, nagu osutas Euroopa Kohus oma 11. märtsi 2010. aasta kohtuotsuses, (26) ei saa erandliku asjaolu esinemisega nõustuda ka proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt. Ebaseadusliku abi kõrvaldamine selle tagasinõudmise teel on abi ebaseaduslikkuse tuvastamise loogiline tagajärg, mistõttu ebaseaduslikult antud riigiabi tagasinõudmist eelneva olukorra taastamiseks ei saa pidada ebaproportsionaalseks, pidades silmas riigiabi käsitlevate EÜ asutamislepingu sätete eesmärke. |
| --- | --- |

(165)

Lisaks sellele, nagu osutas Euroopa Kohus oma 11. märtsi 2010. aasta kohtuotsuses, (26) ei saa erandliku asjaolu esinemisega nõustuda ka proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt. Ebaseadusliku abi kõrvaldamine selle tagasinõudmise teel on abi ebaseaduslikkuse tuvastamise loogiline tagajärg, mistõttu ebaseaduslikult antud riigiabi tagasinõudmist eelneva olukorra taastamiseks ei saa pidada ebaproportsionaalseks, pidades silmas riigiabi käsitlevate EÜ asutamislepingu sätete eesmärke.

| (166) | Seetõttu tegi Euroopa Kohus järelduse, et olukorra puhul, kus komisjon võtab abi ühisturuga kokkusobivaks tunnistamise kohta vastu kolm järjestikust otsust ning ühenduste kohus need seejärel tühistab, ei ole iseenesest tegemist erandliku asjaoluga, millega saaks põhjendada abisaajal olevat abi tagastamise kohustuse piiramist. |
| --- | --- |

(166)

Seetõttu tegi Euroopa Kohus järelduse, et olukorra puhul, kus komisjon võtab abi ühisturuga kokkusobivaks tunnistamise kohta vastu kolm järjestikust otsust ning ühenduste kohus need seejärel tühistab, ei ole iseenesest tegemist erandliku asjaoluga, millega saaks põhjendada abisaajal olevat abi tagastamise kohustuse piiramist.

| (167) | Võttes arvesse eespool osutatut ja mis tahes muu üksikasja puudumist, mida võiks käsitada erandliku asjaoluna, leiab komisjon, et tegelikkuses ei esinenud ühtki erandlikku asjaolu, mille alusel võiks piirata CELFi kohustust kõnealune abi tagastada (v.a aastatel 1980 ja 1981 makstud summad, mille kohta on eelnevalt selgitus antud). |
| --- | --- |

(167)

Võttes arvesse eespool osutatut ja mis tahes muu üksikasja puudumist, mida võiks käsitada erandliku asjaoluna, leiab komisjon, et tegelikkuses ei esinenud ühtki erandlikku asjaolu, mille alusel võiks piirata CELFi kohustust kõnealune abi tagastada (v.a aastatel 1980 ja 1981 makstud summad, mille kohta on eelnevalt selgitus antud).

6.   ABI SISSENÕDMINE

| (168) | Kohaldades määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklit 14 peavad Prantsuse ametiasutused nõudma CELFilt sisse abisumma, mis talle väikeste tellimuste programmi raames aastatel 1982–2001 üle kanti. |
| --- | --- |

(168)

Kohaldades määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklit 14 peavad Prantsuse ametiasutused nõudma CELFilt sisse abisumma, mis talle väikeste tellimuste programmi raames aastatel 1982–2001 üle kanti.

| (169) | Tabeli (27) kohaselt ulatub CELFilt aastate 1982–2001 eest tagasi nõutava abi kogusumma 4 631 401 euroni, millele tuleb lisada intressid. |
| --- | --- |

(169)

Tabeli (27) kohaselt ulatub CELFilt aastate 1982–2001 eest tagasi nõutava abi kogusumma 4 631 401 euroni, millele tuleb lisada intressid.

| (170) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 2 kohaselt kuuluvad tagastatava abi hulka intressid, mida makstakse ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani. |
| --- | --- |

(170)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 2 kohaselt kuuluvad tagastatava abi hulka intressid, mida makstakse ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani.

| (171) | Samas selgub Euroopa Kohtu 12. oktoobri 2000. aasta otsusest Magefesa kohtuasjas, (28) et kui ettevõte läheb pankrotti ja liikmesriigi õigusaktid seda ette näevad, ei tule maksta intresse ettevõtte pankrotiteatele järgneva aja eest ebaseaduslikult saadud abisummalt, mida maksti enne pankrotiotsust. |
| --- | --- |

(171)

Samas selgub Euroopa Kohtu 12. oktoobri 2000. aasta otsusest Magefesa kohtuasjas, (28) et kui ettevõte läheb pankrotti ja liikmesriigi õigusaktid seda ette näevad, ei tule maksta intresse ettevõtte pankrotiteatele järgneva aja eest ebaseaduslikult saadud abisummalt, mida maksti enne pankrotiotsust.

| (172) | Selles kontekstis tuleb märkida, et 27. jaanuaril 2010 edastatud märkuses teavitasid Prantsuse ametiasutused komisjoni CELFi praegusest olukorrast. |
| --- | --- |

(172)

Selles kontekstis tuleb märkida, et 27. jaanuaril 2010 edastatud märkuses teavitasid Prantsuse ametiasutused komisjoni CELFi praegusest olukorrast.

| (173) | Rääkides CELFi finantsolukorrast, tuleb märkida, et 25. veebruaril 2009 alustati CELFi kaitsemeetmete menetlust. Ametisse määrati pankrotihaldur. |
| --- | --- |

(173)

Rääkides CELFi finantsolukorrast, tuleb märkida, et 25. veebruaril 2009 alustati CELFi kaitsemeetmete menetlust. Ametisse määrati pankrotihaldur.

| (174) | Riigiabi käsitlevate kohtukulude puhul deklareeris Prantsuse riik järgmiste võlgade olemasolu: 11 885 785,02 eurot (intressid vastavalt Conseil d’État eespool osutatud 19. detsembri 2008. aasta otsusele) ja 4 814 339,9 eurot (aastatel 1980–2001 saadud abikapitali võimalik tagasimaksmine). |
| --- | --- |

(174)

Riigiabi käsitlevate kohtukulude puhul deklareeris Prantsuse riik järgmiste võlgade olemasolu: 11 885 785,02 eurot (intressid vastavalt Conseil d’État eespool osutatud 19. detsembri 2008. aasta otsusele) ja 4 814 339,9 eurot (aastatel 1980–2001 saadud abikapitali võimalik tagasimaksmine).

| (175) | Prantsuse ametiasutused märkisid, et võlgade seis näitas, et kõikide deklareeritud kohustuste kohta suuruses 21 254 232,29 eurot oli sissenõutavate võlgade suurus 17 045 039,50 eurot. |
| --- | --- |

(175)

Prantsuse ametiasutused märkisid, et võlgade seis näitas, et kõikide deklareeritud kohustuste kohta suuruses 21 254 232,29 eurot oli sissenõutavate võlgade suurus 17 045 039,50 eurot.

| (176) | Täheldades, et võlgade sissenõudmine on ilmselgelt võimatu, taotles pankrotihaldur riigi deklareeritud võlgadest tulenevalt kaitsemeetmete ümberarvestamist pankrotimenetluseks. |
| --- | --- |

(176)

Täheldades, et võlgade sissenõudmine on ilmselgelt võimatu, taotles pankrotihaldur riigi deklareeritud võlgadest tulenevalt kaitsemeetmete ümberarvestamist pankrotimenetluseks.

| (177) | 9. septembri 2009. aasta kohtuotsuses täheldas Tribunal de Commerce de Paris tegevuse jätkuvuse kava välistava kohustuse olemasolu ning kuulutas välja CELFi pankrotimenetluse ja nimetas pankrotihalduri. Tribunal de Commerce de Paris kehtestas kaheaastase tähtaja, mille jooksul pankrotimenetlus lõpule viia. Prantsuse ametiasutused osutasid, et praegune ja/või tulevane kohtuvaidlus võiks siiski olla põhjenduseks pankrotimenetluse lõpetamise tähtaja edasilükkumisele. |
| --- | --- |

(177)

9. septembri 2009. aasta kohtuotsuses täheldas Tribunal de Commerce de Paris tegevuse jätkuvuse kava välistava kohustuse olemasolu ning kuulutas välja CELFi pankrotimenetluse ja nimetas pankrotihalduri. Tribunal de Commerce de Paris kehtestas kaheaastase tähtaja, mille jooksul pankrotimenetlus lõpule viia. Prantsuse ametiasutused osutasid, et praegune ja/või tulevane kohtuvaidlus võiks siiski olla põhjenduseks pankrotimenetluse lõpetamise tähtaja edasilükkumisele.

| (178) | Prantsuse ametiasutused osutasid, et kogu CELFi personal vallandati ja likvideerimiskeskuse tegevus lõpetati 31. detsembril 2009. Ainuke menetlus, millega tegeletakse, on klientidelt saada olevate võlgade sissenõudmine. |
| --- | --- |

(178)

Prantsuse ametiasutused osutasid, et kogu CELFi personal vallandati ja likvideerimiskeskuse tegevus lõpetati 31. detsembril 2009. Ainuke menetlus, millega tegeletakse, on klientidelt saada olevate võlgade sissenõudmine.

| (179) | Prantsuse ametiasutused osutasid 9. märtsi 2010. aasta e-kirjas, et CELFi likvideerimismenetluse puhul järgiti ettevõtete likvideerimismenetluse tavareegleid. |
| --- | --- |

(179)

Prantsuse ametiasutused osutasid 9. märtsi 2010. aasta e-kirjas, et CELFi likvideerimismenetluse puhul järgiti ettevõtete likvideerimismenetluse tavareegleid.

| (180) | Teabe kohaselt, mis Prantsuse ametiasutused komisjonile edastasid, ei esine CELFil praegu mingit majandustegevust. |
| --- | --- |

(180)

Teabe kohaselt, mis Prantsuse ametiasutused komisjonile edastasid, ei esine CELFil praegu mingit majandustegevust.

| (181) | CELFi käimasolevat likvideerimismenetlust arvesse võttes peavad Prantsuse ametiasutused kokkusobimatu abi tagastamiskohustuse raames kontrollima eelkõige vastavust abi saanud ettevõtte likvideerimise puhul kohaldatavale kohtupraktikale (29). See eeldab, et CELFi varad müüakse turuhinnaga, et riik kannab kokkusobimatu ebaseadusliku abi tagasisaamisega seotud võlad likvideeritava ettevõtte kohustustesse ja kehtestab oma võlausaldajaõigused kõikides menetlusetappides, tehes seda kuni likvideerimise lõppemiseni. |
| --- | --- |

(181)

CELFi käimasolevat likvideerimismenetlust arvesse võttes peavad Prantsuse ametiasutused kokkusobimatu abi tagastamiskohustuse raames kontrollima eelkõige vastavust abi saanud ettevõtte likvideerimise puhul kohaldatavale kohtupraktikale (29). See eeldab, et CELFi varad müüakse turuhinnaga, et riik kannab kokkusobimatu ebaseadusliku abi tagasisaamisega seotud võlad likvideeritava ettevõtte kohustustesse ja kehtestab oma võlausaldajaõigused kõikides menetlusetappides, tehes seda kuni likvideerimise lõppemiseni.

| (182) | Intresside arvutamise puhul tuleb märkida, et Prantsuse õiguse kohaselt on äriseadustiku (Code de Commerce) artikliga L 622–28 nähtud ette, et „[kaitsemeetmete menetluse] avamisotsus peatab kõigi õigus- ja tavapäraste intresside, samuti kõigi hilinenud ja suurendatud intresside arvestamise.” |
| --- | --- |

(182)

Intresside arvutamise puhul tuleb märkida, et Prantsuse õiguse kohaselt on äriseadustiku (Code de Commerce) artikliga L 622–28 nähtud ette, et „[kaitsemeetmete menetluse] avamisotsus peatab kõigi õigus- ja tavapäraste intresside, samuti kõigi hilinenud ja suurendatud intresside arvestamise.”

| (183) | Käesoleva kohtuasja puhul arvestatakse CELFile üle kantud summadelt intresse alates kuupäevast, mil summad anti CELFi käsutusse kuni 25. veebruarini 2009, kuupäev, mil Tribunal de Commerce de Paris võttis vastu otsuse kaitsemeetmete menetluse avamise kohta, mis hiljem muudeti 9. septembri 2009. aasta kohtuotsusega pankrotimenetluseks. |
| --- | --- |

(183)

Käesoleva kohtuasja puhul arvestatakse CELFile üle kantud summadelt intresse alates kuupäevast, mil summad anti CELFi käsutusse kuni 25. veebruarini 2009, kuupäev, mil Tribunal de Commerce de Paris võttis vastu otsuse kaitsemeetmete menetluse avamise kohta, mis hiljem muudeti 9. septembri 2009. aasta kohtuotsusega pankrotimenetluseks.

7.   KOKKUVÕTE

| (184) | Komisjon leiab, et Prantsusmaa andis CELFile ebaseaduslikku abi, rikkudes seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. |
| --- | --- |

(184)

Komisjon leiab, et Prantsusmaa andis CELFile ebaseaduslikku abi, rikkudes seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

| (185) | Kõnealune abi ei sobi kokku siseturuga ja Prantsuse ametiasutused peavad selle tagasi võtma, v.a aastatel 1980–1981 makstud summad, mille puhul kehtib tähtaja-eeskiri. |
| --- | --- |

(185)

Kõnealune abi ei sobi kokku siseturuga ja Prantsuse ametiasutused peavad selle tagasi võtma, v.a aastatel 1980–1981 makstud summad, mille puhul kehtib tähtaja-eeskiri.

| (186) | Prantsuse ametiasutused peavad nõudma CELFilt tagasi 4 631 401 euro suuruse summa, millele lisanduvad alates 1982. aastast makstud iga-aastase abi intressid. Tagasimakstavatelt summadelt on jooksnud intress alates kuupäevast, millal summad tehti abisaajale kättesaadavaks, kuni 25. veebruarini 2009, mis on Tribunal de Commerce de Paris’ kaitsemeetmete menetluse avamisotsuse kuupäev. |
| --- | --- |

(186)

Prantsuse ametiasutused peavad nõudma CELFilt tagasi 4 631 401 euro suuruse summa, millele lisanduvad alates 1982. aastast makstud iga-aastase abi intressid. Tagasimakstavatelt summadelt on jooksnud intress alates kuupäevast, millal summad tehti abisaajale kättesaadavaks, kuni 25. veebruarini 2009, mis on Tribunal de Commerce de Paris’ kaitsemeetmete menetluse avamisotsuse kuupäev.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Prantsusmaa andis ebaseaduslikult ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes äriühingule Coopérative d’exportation du livre français (CELF) ei sobi kokku siseturuga.

Artikkel 2

1.   Prantsusmaa peab nõudma CELFilt tagasi 4 631 401 euro suuruse summa, mis vastab summale, mis maksti CELFile aastatel 1982–2001 artiklis 1 osutatud abina.

2.   Tagasimakstavatelt summadelt on jooksnud intress alates kuupäevast, millal summad tehti abisaajale kättesaadavaks, kuni 25. veebruarini 2009, mis on Tribunal de Commerce de Paris’ kaitsemeetmete menetluse avamisotsuse kuupäev.

3.   Intressid on arvutatud määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükis sätestatud korra kohaselt.

Artikkel 3

1.   Artiklis 2 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Prantsusmaa tagab, et käesolev otsus viiakse ellu nelja kuu jooksul pärast otsusest teatamise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kaks kuud pärast käesolevast otsusest teatamist edastab Prantsusmaa järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | juba võetud meetmete ja käesoleva otsusega vastavusse viimiseks võetud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

juba võetud meetmete ja käesoleva otsusega vastavusse viimiseks võetud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on tehtud kohustuseks abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis kinnitavad, et abisaajale on tehtud kohustuseks abi tagasi maksta.

2.   Prantsusmaa teavitab komisjoni järjekindlalt käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete elluviimisest, kuni artiklis 2 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Ta esitab komisjoni taotlusel viivitamata teavet käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ühtlasi edastab ta üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abi ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesoleva otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 14. detsember 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid 86, 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 106, 107 ja 108. Kõigil kolmel juhul on artiklid sisuliselt identsed. Käesoleva otsuse puhul võib viitamist Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 106, 107 ja 108 käsitada samasena viitamisega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 86, 87 ja 88.

1

(2)  EÜT C 366, 5.12.1996, lk 7; ELT C 142, 23.6.2009, lk 6.

2

(3)  Üldkohtu otsus kohtuasjas T-348/04: Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) vs. komisjon, EKL, lk II-625.

3

vs.

(4)  ELT L 85, 2.4.2005, lk 27.

4

(5)  Prantsuse Raamatu Ekspordi Kooperatiiv (La Coopérative d’exportation du livre français) tegutseb ärinime all „Centre d’exportation du livre français” (CELF).

5

(6)  Otsus NN 127/92 „Abi Prantsuse raamatu eksportijatele” (EÜT C 174, 25.6.1993, lk 6).

6

(7)  Üldkohtu otsus kohtuasjas T-49/93: Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE) vs komisjon, EKL 1995, lk II–2501.

7

vs

(8)  Asendati hiljem programmiga „A l’Est de l’Europe”.

8

(9)  EÜT L 44, 18.2.1999, lk 37.

9

(10)  Üldkohtu otsus kohtuasjas T-155/98: Société Internationale de diffusion et d’édition (SIDE) vs. komisjon, EKL 2002, lk II–1179.

10

vs.

(11)  Kohtuasi C-332/98: Prantsusmaa vs. komisjon, „Abi äriühingule Coopérative d’exportation du livre français”, EKL 2000, lk I–4833.

11

vs

(12)  ELT C 142, 23.6.2009, lk 6.

12

(13)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

13

(14)  Conseil d’Etat’ kohaselt võis Cour administrative d’appel võtta õiguspäraselt aluseks asjaolu, et puudus säte, mille kohaselt abisumma ei tohtinud ületada CELFile pandud avaliku teenindamise kohustusest tulenevaid kohustusi, samuti seda, et eelnevalt ei kehtestatud kompenseerimise aluste definitsiooni ega läbipaistvust.

14

(15)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas: Centre d’exportation du livre français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication vs. Société internationale de diffusion et d’édition (SIDE), EKL 2008, lk I-00469.

15

vs

(16)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

16

(17)  Euroopa Kohtu 11. märtsi 2010. aasta otsus C-1/09: CELF, Ministre de la Culture vs. SIDE.

17

vs

(18)  15. aprilli 2008. aasta otsuses ei kuulutanud Üldkohus kehtetuks komisjoni 20. aprilli 2004. aasta otsuse artikli 1 esimest ja teist lauset, mille kohaselt „Prantsuse raamatu ekspordi kooperatiivile (CELF) prantsuskeelsete raamatute väikeste tellimuste töötlemiseks Prantsusmaa poolt ajavahemikul 1980 kuni 2001 antud abi on abi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Arvesse võttes asjaolu, et Prantsusmaa ei teavitanud komisjoni sellest abist enne selle andmise alustamist, on see abi antud seadusevastaselt.”

18

(19)  Näiteks leidis Conseil d’Etat oma 19. detsembri 2008. aasta kohtuotsuses, et „kõrvale ei saa jätta CELFile kantud summade käsitamist riigiabina ja kohustust neid riigiabina teatada.” Tõepoolest, 29. märtsi 2006 eelotsuses oli Conseil d’Etat juba märkinud, et „haldusküsimuste apellatsioonikohus ei ole toimiku üksikasjade laadi muutnud ega talle hindamiseks esitatud asjaolusid ebatäpselt hinnanud, otsustades, et kõnealune abi ei olnud täielikult avaliku teenindamise kohustust kompenseeriva iseloomuga, olles seega komisjonile eelneva teatamise kohustusega hõlmatud riigiabi”.

19

(20)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg Nahverkehrsgesellschaft vs. Altmark, EKL 2003, lk I-7747.

20

vs

(21)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-368/04: Transalpine Ölleitung in Österreich, EKL 2006, lk I-09957, punkt 34.

21

(22)  Punkt 42 jj.

22

(23)  Punktid 66–68.

23

(24)  Punkt 50 jj.

24

(25)  Punkt 53.

25

(26)  Punkt 54.

26

(27)  Vt käesoleva otsuse põhjenduses 60 esitatud tabel.

27

(28)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-480/98 Magefesa, komisjon vs. Hispaania, EKL 2000, lk I-08717.

28

vs.

(29)  Vt komisjoni teatise „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” punkt 63 jj (ELT C 272, 15.11.2007, lk 4).

29

---

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/55

---

KOMISJONI OTSUS,

23. märts 2011,

millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ selles osas, mis tingimustel võib anda loa samasse liiki kuuluvate erinevate köögiviljasortide standardseemnete segude väikepakendite turulelaskmiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1760 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/180/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mõned liikmesriigid on komisjonile teatanud, et turul on nõudlus samasse liiki kuuluvate erinevate köögiviljasortide standardseemnete segude väikepakendite järele. Seega on vaja kehtestada üksikasjalikud nõuded selliste väikepakendite puhul. |
| --- | --- |

(1)

Mõned liikmesriigid on komisjonile teatanud, et turul on nõudlus samasse liiki kuuluvate erinevate köögiviljasortide standardseemnete segude väikepakendite järele. Seega on vaja kehtestada üksikasjalikud nõuded selliste väikepakendite puhul.

| (2) | Asjaomastes liikmesriikides esinevat nõudlust arvesse võttes peaks käesolev otsus hõlmama kõiki direktiivi 2002/55/EÜ kohaldamisalasse kuuluvaid köögiviljade liike. Väikepakendi maksimaalne suurus peaks olema väljendatud seal sisalduvate seemnete netomassina vastavalt direktiivi 2002/55/EÜ artikli 2 lõike 1 punktile g. |
| --- | --- |

(2)

Asjaomastes liikmesriikides esinevat nõudlust arvesse võttes peaks käesolev otsus hõlmama kõiki direktiivi 2002/55/EÜ kohaldamisalasse kuuluvaid köögiviljade liike. Väikepakendi maksimaalne suurus peaks olema väljendatud seal sisalduvate seemnete netomassina vastavalt direktiivi 2002/55/EÜ artikli 2 lõike 1 punktile g.

| (3) | Tuleks kehtestada selliste väikepakendite märgistamise üksikasjalikud eeskirjad, et tagada jälgitavus ja tarbijate nõuetekohane teavitamine. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks kehtestada selliste väikepakendite märgistamise üksikasjalikud eeskirjad, et tagada jälgitavus ja tarbijate nõuetekohane teavitamine.

| (4) | Liikmesriigid peaksid 2012. aasta lõpuks esitama komisjonile aruande selle otsuse kohaldamise kohta, et komisjon saaks hinnata otsuse tõhusust ja teha kindlaks punktid, millega peab täiendavalt tegelema. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid peaksid 2012. aasta lõpuks esitama komisjonile aruande selle otsuse kohaldamise kohta, et komisjon saaks hinnata otsuse tõhusust ja teha kindlaks punktid, millega peab täiendavalt tegelema.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võivad lubada oma tootjatel lasta turule direktiivi 2002/55/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis b loetletud köögiviljaliikide standardseemnete segude väikepakendeid. Need väikepakendid võivad sisaldada üksnes sama köögiviljaliigi erinevaid sorte.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud väikepakendid võivad sisaldada seemet koguses, mille netomass vastab direktiivi 2002/55/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis g sätestatule.

Artikkel 3

Liikmesriigid tagavad, et artiklis 1 osutatud väikepakendid kannavad tarnija märgistust või trükitud või templiga löödud märget.

Märgistus või märge peab sisaldama järgmist teavet:

| a) | sõnad „ELi eeskirjad ja standardid”; |
| --- | --- |

a)

sõnad „ELi eeskirjad ja standardid”;

| b) | märgistuse paigaldamise eest vastutava isiku nimi ja aadress või identifitseerimismärk; |
| --- | --- |

b)

märgistuse paigaldamise eest vastutava isiku nimi ja aadress või identifitseerimismärk;

| c) | pitseerimise aasta järgmisel viisil: „pitseeritud ...[aasta]” või idanevuse analüüsi eesmärgil tehtud viimase proovivõtu aasta järgmisel viisil: „proov võetud ...[aasta]”; võib lisada märke „kasutada enne...[kuupäev]”; |
| --- | --- |

c)

pitseerimise aasta järgmisel viisil: „pitseeritud ...[aasta]” või idanevuse analüüsi eesmärgil tehtud viimase proovivõtu aasta järgmisel viisil: „proov võetud ...[aasta]”; võib lisada märke „kasutada enne...[kuupäev]”;

| d) | sõnad „....[liiginimetus] sortide segu”; |
| --- | --- |

d)

sõnad „....[liiginimetus] sortide segu”;

| e) | sordi nimi; |
| --- | --- |

e)

sordi nimi;

| f) | sortide jagunemine, väljendatuna netomassi või seemnete arvu suhtena; |
| --- | --- |

f)

sortide jagunemine, väljendatuna netomassi või seemnete arvu suhtena;

| g) | partii viitenumber, mille annab märgistuse paigaldamise eest vastutav isik; |
| --- | --- |

g)

partii viitenumber, mille annab märgistuse paigaldamise eest vastutav isik;

| h) | neto- või brutomass või seemnete arv; |
| --- | --- |

h)

neto- või brutomass või seemnete arv;

| i) | juhul, kui on märgitud mass ning on kasutatud granuleeritud pestitsiide, puhtimisaineid või muid tahkeid lisandeid, märgitakse keemilise töötluse või lisandi laad ning ligikaudne seemnekogumi või puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe. |
| --- | --- |

i)

juhul, kui on märgitud mass ning on kasutatud granuleeritud pestitsiide, puhtimisaineid või muid tahkeid lisandeid, märgitakse keemilise töötluse või lisandi laad ning ligikaudne seemnekogumi või puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe.

Artikkel 4

Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande käesoleva otsuse kohaldamise kohta 31. detsembriks 2012.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. märts 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

1

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/57

---

EFTA RIIKIDE ALALISE KOMITEE OTSUS

nr 5/2010/SC,

9. detsember 2010,

millega muudetakse alalise komitee otsust nr 4/2004/SC finantsmehhanismi komitee loomise kohta

EFTA RIIKIDE ALALINE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „EMP leping”,

võttes arvesse Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist lepingut EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014,

võttes arvesse EMP finantsmehhanismi käsitlevat protokolli 38b, mis on EMP lepingule lisatud eespool nimetatud Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014,

võttes arvesse Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist lepingut Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014,

võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee 3. juuni 2004. aasta otsust nr 4/2004/SC finantsmehhanismi komitee loomise kohta (1),

võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee 28. jaanuari 2010. aasta otsust nr 1/2010/SC EMP finantsmehhanismi ajutise komitee loomise kohta aastateks 2009–2014 (2),

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse nr 4/2004/SC artikli 1 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Komitee haldab aastateks 2004–2009 loodud EMP finantsmehhanismi ja aastateks 2009–2014 loodud EMP finantsmehhanismi.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub päeval, mil jõustub õigusakt, millega luuakse EMP finantsmehhanism aastateks 2009–2014, või päeval, mil kõnealust õigusakti hakatakse ajutiselt kohaldama.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP kaasandes.

Brüssel, 9. detsember 2010

Alalise komitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

peasekretär

Kåre BRYN

---

(1)  ELT L 52, 23.2.2006, lk 54.

1

(2)  ELT L 53, 4.3.2010, lk 19.

2

---

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/58

---

EFTA RIIKIDE ALALISE KOMITEE OTSUS

nr 6/2010/SC,

9. detsember 2010,

millega laiendatakse EMP finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi ameti ülesandeid

EFTA RIIKIDE ALALINE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga (edaspidi „EMP leping”),

võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee 5. veebruari 2004. aasta otsust nr 1/2004/SC EMP finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi ameti loomise kohta,

võttes arvesse Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelist lepingut EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014,

võttes arvesse EMP finantsmehhanismi käsitlevat protokolli 38b, mis on EMP lepingule lisatud eespool osutatud Euroopa Liidu, Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014,

võttes arvesse Norra Kuningriigi ja Euroopa Liidu vahelist lepingut Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014,

pidades meeles, et EFTA riikide alalise komitee otsuse nr 1/2004/SC artikli 1 lõike 1 kohaselt antakse volitused 2004.–2009. aasta finantsmehhanismide haldamiseks vaid EMP finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi ametile,

võttes arvesse, et EMP ja Norra 2009.–2014. aasta finantsmehhanismide haldamiseks on vaja sekretariaati,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   EMP finantsmehhanismi ja Norra finantsmehhanismi ametile, mis on loodud alalise komitee otsusega nr 1/2004/SC, antakse käesolevaga ülesanne toimida ka sekretariaadina, kelle ülesanne on aidata hallata EMP finantsmehhanismi aastateks 2009–2014 ja Norra finantsmehhanismi aastateks 2009–2014.

2.   EMP finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014 annab amet aru EMP finantsmehhanismi komiteele.

3.   Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2009–2014 annab amet aru Norra välisministeeriumile.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub päeval, millal jõustub õigusakt, millega luuakse EMP finantsmehhanism aastateks 2009–2014, või päeval, millal sellist õigusakti hakatakse ajutiselt kohaldama.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 9. detsember 2010

Alalise komitee nimel

eesistuja

Stefán Haukur JÓHANNESSON

peasekretär

Kåre BRYN

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 24.3.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 78/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 78/59

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 290/09/COL,

1. juuli 2009,

Tromsi maakonnas pilootide koolituseks antud abi kohta

(Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ning 26. protokolli,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamise lepingut, (3) eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 7 lõikeid 2 ja 5 ning artikleid 13 ja 14,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti suuniseid EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ning tõlgendamise kohta, (4) eriti avalike teenuste eest makstavaid hüvitisi ja riigigarantiisid käsitlevaid peatükke,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsust nr 195/04/COL järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta (5),

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti 13. detsembri 2006. aasta otsust nr 389/06/COL järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise kohta (6),

OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi (7) ning võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   Menetlus

17. märtsi 2006. aasta kirjas esitas äriühing North European Aviation Resources AS (edaspidi „NEAR” või „kaebuse esitaja”) kaebuse Norra lennukolledžile ülevaadatud riigieelarvest abi andmise kohta. Järelevalveamet sai kirja kätte ja registreeris selle 20. märtsil 2006 (toiming nr 366921). 25. augusti 2006. aasta kirjas, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 28. augustil (toiming nr 385471), laiendas NEAR oma kaebust toetustele, mida olid Norra lennukolledžile andnud Tromsi maakond ja Målselvi vald.

11. aprilli 2006. aasta kirjaga (toiming nr 369763) ja 7. septembri 2006. aasta kirjaga (toiming nr 385794) teavitas järelevalveamet Norra ametiasutusi kaebusest ja selle täiendusest ning kutsus neid üles selle kohta märkusi esitama.

Pärast märkustega tutvumist teavitas järelevalveamet Norra ametiasutusi 13. detsembri 2006. aasta kirjas (toiming nr 401508), et oli otsustanud algatada Tromsi maakonnas pilootide koolituseks antud abi kohta järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse (8). Norra valitsust kutsuti üles selle otsuse kohta märkusi esitama. Norra ametiasutused esitasid oma märkused 15. veebruari 2007. aasta kirjas, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 19. veebruaril 2007 (toiming nr 410248).

Otsus nr 389/06/COL ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes. Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid üles märkusi esitama (9).

Järelevalveametile laekusid huvitatud isikutelt kahed märkused. Järelevalveamet edastas need Norra ametiasutustele 10. oktoobri 2007. aasta kirjaga (toiming nr 446322) ning andis neile võimaluse vastata. Norra ametiasutused esitasid oma märkused 13. novembri 2007. aasta kirjaga (toiming nr 451773).

2.   Kavandatava meetme kirjeldus

2.1.   Uuritavad meetmed

a)   Norra lennukolledžile antud toetus

Norra valitsuse väitel kehtestas parlament 2005. aasta juunis 4,5 miljoni Norra krooni suuruse toetuse „pilootide koolitamiseks Tromsø/Bardufossi piirkonnas”. Selle toetuse eraldas Norra lennukolledžile 8. juulil 2005 otse haridus- ja teadusministeerium.

Ka 2006. aasta riigieelarvesse kirjutati 4,5 miljoni Norra krooni suurune summa, samuti oli see ette nähtud 2007. aasta eelarveprojektis. Norra valitsuse andmetel teavitati parlamenti aga kaebusest ja edasised eraldised Norra lennukolledžile peatati kuni küsimuse lahendamiseni.

b)   Projektitoetus Norsk Luftfartshøgskolele

Tromsi maakond kinnitas, et oma 6. juuli 2006. aasta otsusega eraldas ta 1,9 miljoni Norra krooni suuruse projektitoetuse Norsk Luftfartshøgskolele, mis on Norra ametiasutuste sõnul Põhja-Norras pilootide koolituse hõlbustamiseks asutatud mittetulunduslik sihtasutus.

c)   Tromsi maakonna laen Norra lennukolledžile ja selle järgnev kustutamine

Tromsi maakonna andmetel andis ta Norra lennukolledžile 1999. aastal piirkondliku laenukava alusel 400 000 Norra krooni suuruse laenu, millest teavitati järelevalveametit ja milleks viimane loa andis. Algsete laenutingimustega nähti ette, et laen makstakse kehtivate intressimääradega tagasi pärast esialgset kolmeaastast ajavahemikku. Pärast tagasimaksetähtaja pikendamisi kustutas Tromsi maakond laenu oma 6. juuli 2006. aasta otsusega, tingimusel et Norra lennukolledži võlgade saneerimises osalevad kõik teised võlausaldajad.

d)   Laenugarantii

Tromsi maakond kinnitas, et andis Norra lennukolledži võla jaoks 500 000 Norra krooni suuruses summas garantii ajavahemikuks 1. septembrist 2002 kuni 1. septembrini 2012, ilma et oleks seejuures nõudnud Norra lennukolledžilt garantiipreemia maksmist.

e)   Målselvi valla laen Norra lennukolledžile

Målselvi vald märkis, et oma 19. juuli 2006. aasta otsusega andis ta Norra lennukolledžile 1,3 miljoni Norra krooni suuruse allutatud laenu intressimääraga 8,5 % aastas, mis tuli tasuda täies ulatuses koos intressidega hiljemalt 2007. aasta lõpuks. Oma 24. aprilli 2008. aasta otsusega pikendas Målselvi vald tagasimaksetähtaega 31. detsembrini 2008. Hiljem kinnitasid Norra ametiasutused, et laen oli määratud Norsk Luftfartshøgskolele ja tollele ka välja makstud.

2.2.   Uuritavate meetmete eesmärk

a)   Toetus

Norra valitsuse sõnul on viimastel aastatel kahanenud nii õhujõudude suutlikkus koolitada väljaspool relvajõude töötavaid piloote kui ka lennuettevõtja SAS rahaline toetus pilootide koolitamiseks. Vaidlustatud rahastamist võib käsitada nende muutuste tagajärjena. Toetust võib kasutada üksnes Norra lennukolledžis juba pakutava pilootide koolituse jätkumise tagamiseks, kuna eesmärk on säilitada Norras olemasolev suutlikkus piloote koolitada ja vältida kriisi pilootide värbamisel.

b)   Projektitoetus Norsk Luftfartshøgskolele

Tromsi maakonna andmetel on projektitoetuse eesmärk tagada maakonna lennundusalase pädevuse arendamine ja tugevdamine.

c)   Tromsi maakonna laen Norra lennukolledžile ja selle järgnev kustutamine

Tromsi maakonna andmetel oli laenu tagasimaksmise tähtaega vaja pikendada ja laen lõpuks täielikult kustutada Norra lennukolledži finantsolukorra tõttu.

d)   Laenugarantii

Norra lennukolledži omanikelt nõuti nende osalusmäärale vastavat garantiid lennusimulaatori rahastamiseks võetud laenule.

e)   Målselvi valla laen Norra lennukolledžile

Selle laenu eesmärke ei täpsustatud.

2.3.   Abimeetme riiklik õiguslik alus

4,5 miljoni Norra krooni suurune otsetoetus nähti ette 2005. aasta ülevaadatud riigieelarves (ptk 281, 1. kirje). See eelarverida sisaldab ka 574 000 Norra krooni suurust summat muudeks eesmärkideks, mis ei ole uuritavate meetmetega seotud.

Ülejäänud meetmed tulenevad Tromsi maakonnanõukogu või Målselvi valla täitevkomitee otsustest.

2.4.   Abisaajad

Norra lennukolledž on piiratud vastutusega äriühing, mis on Norras registreeritud 1993. aastal. Selle omanikud olid SAS (60 %), Norsk Luftfartshøgskole (29 %) ja väikeaktsionärid. 2006. aasta novembris suurendas Norsk Luftfartshøgskole oma osalust Norra lennukolledžis 95,65 %-le. Ülejäänud aktsiad (4,35 %) kuuluvad äriühingule Hurtigruten AS.

Tromsø/Bardufossi piirkonnas ainsana pilootide koolitust pakkuv Norra lennukolledž oli ainus abisaaja, kellel oli võimalik parlamendi toetust saada.

Ka Tromsi maakond andis konkreetselt Norra lennukolledžile laenu (mis hiljem kustutati) ja laenugarantii. Norsk Luftfartshøgskole sai projektitoetust Tromsi maakonnalt ja laenu Målselvi vallalt.

Norsk Luftfartshøgskole on sihtasutus, mis on Norras registreeritud 1997. aastal. Selle asutajaliikmed on Troms fylkeskommune, SASi lennuakadeemia (SAS Flight Academy) ning Bardu ja Målselvi vallad. Selle mittetulundusliku sihtasutuse registreeritud tegevusala on kinnisvara rentimine ning eesmärgiks on seatud Põhja-Norras pilootide koolituse hõlbustamine koolituspakkumiste koostamise, algatamise ja kooskõlastamise ning vajalike ruumide tagamise kaudu.

3.   Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses jõudis järelevalveamet esialgsele järeldusele, et riigiabi olemasolu ei saanud välistada ning et kättesaadava teabe põhjal kaheldi kõnealuse abi kokkusobivuses EMP lepinguga.

4.   Norra ametiasutuste märkused otsuse kohta

Norra ametiasutused leidsid, et vaidlustatud rahastamine ei ole riigiabi, kuna koolituse pakkumine Norra lennukolledžis ei ole majandustegevus ega kuulu seepärast hindamisele EMP lepingu artikli 61 alusel. Samuti väitsid Norra ametiasutused, et isegi juhul, kui selline tegevus kuuluks kõnealuse sätte reguleerimisalasse, oleks vaidlustatud rahastamise puhul tegemist hüvitisega üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest EMP lepingu artikli 59 lõike 2 tähenduses.

Norra ametiasutused leiavad, et haridust võib mittemajandusliku tegevusena käsitada ka siis, kui see ei kuulu riikliku haridussüsteemi alla. Norra lennukolledži pakutava kursuse sisu ja tase on kehtestatud riikliku seaduse, nimelt Norra lennundusseadusega. Peale selle uuritakse praegu võimalust kaasata pilootide koolitus riiklikku haridussüsteemi. Norra ametiasutused osutavad võimalikule värbamisprobleemile seoses sellega, et praegu jäetakse koolituskulud rohkem õpilaste kanda (tavapäraselt jagunesid kulud lennuettevõtja ja õpilase vahel). Sellise koolituse pakkumine on kulukas ning kuigi koolitust pakuvad eraettevõtjad, ei tundu see olevat kasumlik majandustegevus (10). Seepärast leiavad Norra ametiasutused, et kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga tähendas vaidlustatud rahastamine üksnes seda, et riik täitis elanike ees oma kohustust haridusvaldkonnas.

Teisalt on Norra ametiasutused seisukohal, et EMP lepingu artikli 59 lõikest 2 lähtudes on vaidlustatud rahastamise puhul tegemist seadusliku abiga. Nad rõhutavad riigi õigust määratleda, mis kuulub „üldist majandushuvi pakkuva teenuse” alla, ning leiavad, et see põhimõte kehtib Norra lennukolledži pakutud piloodikoolituse suhtes. Siinkohal toonitavad Norra ametiasutused, et Norra lennukolledži pakutaval erikoolitusel, mis on Norras ainus terviklik liinipilootide koolitusprogramm, on võtmeroll Norra turgu teenindavate pilootide värbamisel. Seega on Norra lennukolledži pilootide koolitamise toetamine riikliku hariduspoliitika küsimus, mis on otseselt seotud avalikkuse pikaajalise kasuga, ning ei ole diskrimineeriv, kuna Norras ei ole teisi tervikliku koolituse pakkujad.

Norra ametiasutused leiavad, et EMP lepingu artikli 59 lõike 2 esimene tingimus, nimelt teenuste osutamise usaldamine, on täidetud konkreetse eelarveeraldisega „liinipilootide koolitamiseks Tromsi maakonnas / Bardufossis” ning Norra lennundusseadusega. Norra ametiasutused väidavad, et teine tingimus tähendab ilmsete vigade esinemise, mitte „eesmärgi ja selle saavutamiseks kasutatud vahendite põhjendatud seose” kontrollimist. Nad leiavad, et erandit kohaldatakse juhul, kui see on vajalik selleks, et võimaldada ettevõtjal täita oma ülesandeid vastuvõetavatel finantstingimustel (11). Norra ametiasutused välistavad ülemäärase hüvitamise võimaluse, nentides, et 4,5 miljoni Norra krooni suurune eraldis katab ainult 20 % pilootide koolitusprogrammi kuludest.

Norra ametiasutused toonitavad, et riigiabi olemasolu kindlakstegemisel EMP lepingu artikli 61 lõike 1 alusel ei ole EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 esitatud nõue, mille kohaselt kaubandust ei tohi mõjutada „määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega”, nii range kui kaubandusele avalduvat mõju käsitlev kriteerium. Nad viitavad Euroopa Kohtu praktikas (12) osutatud tasakaalustamisele ning leiavad, et kõnealuses küsimuses on tõendamiskohustus järelevalveametil (13).

Tromsi maakond on seisukohal, et nõuetekohase pilootide koolituse tagamine on riikliku tähtsusega küsimus. Maakond peab nii oma otsest (laenugarantii ja laenu kustutamine) kui ka kaudset osalemist (Norsk Luftfartshøgskole omanikuna) Norra lennukolledži rahalises ümberkorraldamises tavapäraseks turupraktikaks ning rõhutab, et tema toetuse tingimuseks oli ka teiste võlausaldajate osalemine võla ümberkorraldamises (14).

Tromsi maakond selgitas, et garantiiga tagatakse lennusimulaatori rahastamiseks võetud laenu. Ettemaksu vältimiseks pidid Norra lennukolledži omanikud laenu tagama. Tromsi maakonna garantii moodustab 12,27 % laenusummast. Tromsi maakond rõhutab maakonna ja Norra lennukolledži vahelist ema- ja tütarettevõtja suhet. Samuti väidab ta, et garantiipreemiate nõudmise korral ei oleks need ületanud vähese tähtsusega abi piirmäära.

Målselvi vald toonitab, et laenu võtmise ajal peeti Norra lennukolledži finantsraskusi ajutiseks ning et vald osales huvitatud isikuna käimasolevas refinantseerimisprotsessis. Vald leiab, et kui laenu andmise ajal hinnati riske piisavalt ja objektiivselt, ei ole järelevalveametil vaja kindlaksmääratud intressitaset läbi vaadata, välja arvatud juhul, kui tundub, et puudusid objektiivsed põhjused heas usus põhjendatult oodata, et erainvestor oleks kõnealuse juhtumi asjaolude puhul raha laenanud.

5.   Huvitatud kolmandate isikute esitatud märkused

3. mai 2007. aasta kirjas, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris samal päeval (toiming nr 420011), esitas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta märkusi Rørosfly AS. See äriühing toetab kaebuse esitajat ja osutab konkurentsieelisele, mis ainult ühe lennukooli riikliku toetamisega kaasneb.

4. mai 2007. aasta kirjas, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris samal päeval (toiming nr 420422), esitas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta märkusi kaebuse esitaja. Sissejuhatava märkusena lükkab kaebuse esitaja ümber Norra ametiasutuste esitatud kirjelduse pilootide koolitussüsteemi kohta ning väidab, et nii temal kui ka Norra lennukolledžil on sama litsents (mille on väljastanud Norra tsiviillennundusamet) ning et mõlemad pakuvad Norras terviklikku liinipilootide koolitust (15).

Osutades väitele, et Norra lennukolledž ei tegele majandustegevusega, tuletab kaebuse esitaja meelde termini „ettevõtja” ulatust, väites, et kontrollida tuleb seda, kas üksus tegeleb turul kaupade või teenuste pakkumist hõlmava majandustegevusega, mida võiks vähemalt põhimõtteliselt teostada eraõiguslik äriühing kasumi teenimiseks (16). Kaebuse esitaja arvamuse kohaselt tegeleb Norra lennukolledž tavapärase äritegevusega, millel on ilmselge majanduslik eesmärk. Selle seisukoha põhjendamiseks osutab kaebuse esitaja Norra lennukolledži ulatuslikule reklaamitegevusele, mis on iseloomulik turuosalistele. Samuti nendib NEAR, et tema õpilaste vastuvõtt on alates Norra lennukolledži likvideerimisest kasvanud – see asjaolu kajastab konkureerivat suhet kahe lennukooli vahel.

EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaldamisega seoses uurib kaebuse esitaja Norra ametiasutuste osutatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse täpset sisu. Kõik Norra lennukoolid peavad vastama samadele riiklikele ja rahvusvahelistele eeskirjadele. Sellest tulenevalt ei saa Norra lennukolledži tegevust tervikuna käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisena – teiste lennukoolidega võrreldes peab Norra lennukolledž pakkuma midagi enamat. Kaebuse esitaja peab ainsaks võimalikuks lisaelemendiks asjaolu, et Norra lennukolledž pakub tervet koolitust Norras. Samas, kuigi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid iseloomustab see, et neid ei osutata ilma riikliku sekkumiseta, pakub ka NEAR terviklikku pilootide koolitust tervenisti Norras (madalamate hindadega kui Norra lennukolledž). Seepärast järeldab kaebuse esitaja, et kõnealuse teenuse liigitamine üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks on ilmne viga. Kaebuse esitaja väidab, et igal juhul ei ole EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud. Kaebuse esitaja vaidlustab Norra ametiasutuste väite, mille kohaselt toimus ülesande andmine ametliku aktiga Norra lennundusseaduse ja eelarveeraldise kaudu. Peale selle ei täpsustata seoses avalike teenuste eest hüvitise maksmist käsitlevate riigiabi suunistega üheski ametlikus aktis ei üldist majandushuvi pakkuva teenuse täpset olemust ega hüvitise arvutamise, kontrollimise või läbivaatamise parameetreid. Siinkohal märgib kaebuse esitaja, et Norra ametiasutused ei ole dokumenteerinud ühegi üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud kulusid (st kulusid, mis on seotud võimaliku kohustusega rakendada kogu lennukoolitus Norras). Kaebuse esitaja väidab tõepoolest, et NEAR võiks pakkuda sama koolitust madalama hinna eest (17).

Lõpuks teeb kaebuse esitaja märkuse turumajandusliku investori põhimõtte kohta. Väidetakse, et Norra lennukolledž on finantsraskustes olnud vähemalt sellest ajast alates, kui SAS selle toetamise 2005. aastal lõpetas, ning et investeeringute tegemise ajal ei olnud Norra ametiasutustel mingit alust oodata investeeritud kapitalilt põhjendatud tulu. Seoses asjaoluga, et Norra ametiasutustel oli lennukolledžis osalus, viitab kaebuse esitaja Euroopa Kohtu praktikale ja väidab, et vastupidiselt kohtupraktikale ei tehtud asjaomaseid investeeringuid abstraktselt, vaid arvestades sotsiaalseid, piirkondlikke ja sektoriga seotud kaalutlusi. Täpsemalt väidab kaebuse esitaja, et Norsk Luftfartshøgskolet tuleb käsitada ettevõtjana EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses ning et 1,9 miljoni Norra krooni suurune toetus kõnealusele üksusele on majanduslik soodustus, mis ähvardab moonutada konkurentsi. Peale selle ei saa kõnealuseid investeeringuid ilmselgelt pidada vastavaks turumajandusliku investori põhimõttele, pidades silmas, et tegemist on mittetulundusliku sihtasutusega. Kaebuse esitaja kordab eespool põhjendatud punkte ning järeldab, et Norsk Luftfartshøgskolele ei ole määratud avaliku teenindamise kohustust EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel ning et toetussumma ei ole seotud väidetava üldist majandushuvi pakkuva teenuse kuludega.

Norra ametiasutuste märkuste põhjal ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele osutab kaebuse esitaja veel kahele võimalikule abielemendile: Norsk Luftfartshøgskole vabastas Norra lennukolledži teatavaks ajaks kohustusest tasuda õpilaste ühiselamu eest üüri ning vähendas angaari ja haldusruumide eest võlgnetavaid makseid. Kaebuse esitaja leiab, et selline tegevus ei ole kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega ja et seepärast on tegemist Norsk Luftfartshøgskole poolse riigiabiga Norra lennukolledžile.

Seoses laenu kustutamisega (18) väidab kaebuse esitaja, et erainvestorite poolse laenude kustutamise tõendamisest ei piisa, ja kordab oma väidet, mille kohaselt on laenu kustutamine riigiabi, mis ei ole kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega. Eeskätt märgib kaebuse esitaja, et maakond ei ole esitanud mingeid tõendeid dokumenteeritud ümberkorraldamiskava kohta, mis tagaks investeeringutelt piisava tulu.

Laenugarantii puhul vaidlustab kaebuse esitaja Norra ametiasutuste väite, et tavaliselt ei nõua emaettevõtjad tütarettevõtjatele antud laenudelt garantiipreemiaid, ning viitab vastupidise väite põhjenduseks piiratud vastutusega äriühinguid käsitleva Norra seaduse jagudele 3-8 ja 3-9.

Lõpuks kordab kaebuse esitaja seoses Målselvi valla antud laenult nõutud 8,5 % suuruse intressimääraga turumajandusliku investori põhimõtte aluseks olevaid kaalutlusi ning järeldab, et Norra lennukolledži finantsolukorda silmas pidades ei kajasta intressimäär laenuga seotud riski ja et see tuleks liigitada toetuseks, mida erainvestor ei oleks andnud.

6.   Norra ametiasutuste märkused esitatud väidete kohta

Rørosfly ja kaebuse esitaja märkustele vastates rõhutasid Norra ametiasutused esiteks, et Norra lennukolledžit ei ole enam juriidilise isikuna olemas, ning teiseks, et kuna NEAR ei julgusta aktiivselt oma õpilasi tervet koolitust Norras läbima, nähti Norra lennukolledži toetamist parima viisina Norra lennunduskoolituse keskkonda panustamiseks.

II.   Hindamine

1.   Käesoleva otsuse reguleerimisala

Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta kirjeldavad Norra ametiasutused Norsk Luftfartshøgskole ja Norra lennukolledži suhet ning mainivad, et viimase finantsraskusi silmas pidades peatas Norsk Luftfartshøgskole ajutiselt Norra lennukolledži kohustuse maksta talle renditava ühiselamu eest üüri ning vähendas angaari ja haldusruumide rentimise eest võlgnetavaid makseid.

Kaebuse esitaja käsitab neid samme veel kahe Norra lennukolledžile antud abi elementidena, samas kui Norra ametiasutused väidavad, et nendel asjaoludel oli selline toimimine tavapärane. Kõnealuseid samme ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses ei käsitletud.

Veelgi enam, võttes arvesse Norra ametiasutuste esitatud teavet Målselvi valla antud laenu saaja kohta, ei vasta see meede enam ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses esitatud kirjeldusele. Norra ametiasutused on kinnitanud ka seda, et nii kõnealune laen kui ka Tromsi maakonna poolt Norsk Luftfartshøgskolele eraldatud projektitoetus kanti Norra lennukolledžile üle „arendusprojekti elluviimiseks vajalike teenuste eest”. Ka seda vahendite ülekandmist ei mainita ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses.

Målselvi valla antud laenu saaja muutumise kohta leiab järelevalveamet, et vaidlustatud meede – soodusintressimääraga antud valla vahendid – on samane ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kirjeldatuga, ning seepärast hinnatakse seda meedet seoses uue abisaaja, mitte Norra lennukolledžiga. Muude tõstatatud küsimuste puhul ei ole järelevalveamet aga kindel, et nende mitmesuguste meetmete kooskõla riigiabi eeskirjadega ei saa kahtluse alla seada. Sellest tulenevalt ei saa nende meetmete kohta järeldusi teha ning käesolevas otsuses neid enam ei käsitleta. Seepärast laieneb käesoleva otsuse reguleerimisala üksnes eespool I osa punkti 2.1 alapunktides a–e kirjeldatud meetmetele.

2.   Riigiabi olemasolu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus on järgmine:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Enne kõnealuste kriteeriumide ükshaaval vaatlemist tuleb sissejuhatavalt käsitleda Norra lennukolledži tegevuse, nimelt pilootide koolitamise olemust.

Tundub, et kõnealuse märkimisväärsete kuludega teenuse osutamiseks on olemas konkureeriv turg. Asjaolu, et teenusel on hariduslik külg, ei muuda iseenesest tegevuse majanduslikku olemust. Vastupidi, Norra valitsuse viidatud kohtupraktika tundub toetavat seisukohta, et kuigi riigi haridussüsteemis pakutavad kursused ei ole EÜ asutamislepingu artikli 50 (19) tähenduses teenused, jäävad põhiliselt eravahenditest, eeskätt õpilaste ja nende vanemate rahastatavad kursused selle artikli reguleerimisalasse (20). Samuti võib selle arutelu „teenuse” mõiste üle EÜ asutamislepingu artikli 49 ja EMP lepingu artikli 36 tähenduses kanda üle riigiabi valdkonda ning küsimuse valdkonda, kas tegemist on majandustegevusega, mida teostab ettevõtja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses (21). Ei ole väidetud, et Norra lennukolledži kursust rahastataks peamiselt eravahenditest ning sellist järeldust ei toeta ka toimikus sisalduv teave. Seepärast järeldab järelevalveamet, et Norra lennukolledžis enne selle pankrotistumist pakutud piloodikoolitus oli majandustegevus ning et Norra lennukolledž on ettevõtja EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

19

20

21

2.1.   Riigi ressursside kasutamine

Riigi ressursside kasutamine

Abimeede peab olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest.

Vaidlustatud rahastamine hõlmab ülevaadatud riigieelarve raames eraldatud otsetoetust ning kohalike ametiasutuste antud rahalisi vahendeid või soodustusi. Seepärast on selge, et vaidlustatud rahalised vahendid anti riigi poolt või riigi ressurssidest.

2.2.   Teatavate ettevõtjate või teatavate kaupade tootmise soodustamine

Teatavate ettevõtjate või teatavate kaupade tootmise soodustamine

Esiteks peab abimeede andma selle saajale eelise, mis vabastab ta tavapäraselt tema eelarvest tehtavatest kuludest. EMP lepingu artikli 61 lõike 1 alusel tuleb hinnata aga vaid ettevõtjaid soodustavaid vahendite ülekandmisi. Seega tuleb enne konkreetse uuritava meetme käsitlemist kõigepealt kaaluda, kas toetuse saajad olid ettevõtjad kõnealuse sätte tähenduses.

Nagu eespool märgitud, on Norra lennukolledž ilmselgelt ettevõtja ning asjaolu, et ta täidab koolitusfunktsiooni, ei muuda käesoleva juhtumi puhul seda järeldust.

Tundub aga, et Norsk Luftfartshøgskole ei tegele mingit liiki majandustegevusega, millega seoses talle rahalisi vahendeid antaks. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on majandustegevuse iseloomulikuks tunnuseks teenuste või kaupade pakkumine teataval turul (22). Järelevalveametile ei ole esitatud mingit teavet, mis viitaks sellele, et pilootide koolituse hõlbustamist Põhja-Norras võib sel viisil määratleda. Tõepoolest, kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga tuleb teenustena EMP lepingu tähenduses käsitada üksnes selliseid teenuseid, mida tavaliselt osutatakse tasu eest (23). Lisaks sellele, et Norsk Luftfartshøgskolele ei maksta tema tegevuse eest, sarnanevad rahalised vahendid, mida ta kooskõlas oma eesmärgiga hõlbustada Põhja-Norras pilootide koolitamist jaotab, pigem sotsiaalsete eesmärkidega, mille EFTA kohus määras kindlaks Private Barnehagersi kohtuasjas, otsustades, et Norra riigi eesmärk ei olnud kasumlik tegevus, vaid et ta täitis elanikkonna ees oma kohustusi sotsiaal-, kultuuri- ja haridusvaldkonnas (24). Tõepoolest sarnanevad Tromsi maakonna poolt Norsk Luftfartshøgskolele antud rahalised vahendid pigem sisemise vahendite ülekandmisega, mille puhul vahendid on suunatud sihtotstarbeliseks kasutamiseks pilootide koolitamise edendamiseks selles geograafilises piirkonnas, mille eest maakond vastutab, kui osutatud teenuste eest tasumisega. Kõnealuste vahendite edasine väljamaksmine sellistele ettevõtjatele nagu Norra lennukolledž, kes tegeleb majandustegevuse ehk pilootide koolitamisega, võib tõepoolest olla riigiabi, kuid nagu eespool II osa punktis 1 märgitud, jääb see käesoleva otsuse reguleerimisalast välja. Seoses algsete väljamaksetega Norsk Luftfartshøgskolele järeldab järelevalveamet, et vähemalt väljamaksete tegemise ajal ei saanud Norsk Luftfartshøgskolet ennast lugeda abi saajaks ning et neid kahte Norsk Luftfartshøgskolele suunatud meedet ei pea enam täpsemalt käsitlema. Seepärast kaalub järelevalveamet eelise olemasolu ainult Norra lennukolledžile suunatud meetmete puhul, nimelt:

22

23

Private Barnehagersi

24

| — | 4,5 miljoni Norra krooni suurune toetus riigieelarvest; |
| --- | --- |

—

4,5 miljoni Norra krooni suurune toetus riigieelarvest;

| — | Tromsi maakonna laen ja selle järgnev kustutamine; |
| --- | --- |

—

Tromsi maakonna laen ja selle järgnev kustutamine;

| — | Tromsi maakonna antud laenugarantii ilma garantiipreemia maksmiseta. |
| --- | --- |

—

Tromsi maakonna antud laenugarantii ilma garantiipreemia maksmiseta.

Ilmselgelt vastab sellele tingimusele tegevuskulude vähendamiseks mõeldud otsetoetus.

Norra ametiasutuste väitel andis Tromsi maakond 1999. aastal laenu piirkondliku laenukava alusel, millest teavitati järelevalveametit ja milleks viimane loa andis. Laenu kustutamine kahandab ka abisaaja neid finantskohustusi, mida ta vastasel korral peaks täitma. Kui selline tegevus lähtub aga tavalistest turupõhimõtetest, ei saa väita, et abisaajat soodustatakse EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt olid 2005. aasta lõpul Norra lennukolledži pikaajalised tagatiseta võlausaldajad järgmised üksused: Sparebanken Finans Nord-Norge AS (2 877 000 Norra krooni), Tromsi maakond (400 000 Norra krooni), Indre Troms Samvirkelag BA (200 000 Norra krooni) ja Eriksen Eiendom (200 000 Norra krooni). Norra ametiasutused kinnitasid, et kaks viimast, keda mõlemat tuleb lugeda erainvestoriks, lubasid kustutada Norra lennukolledžile antud laenud, samas kui Sparebanken Finans Nord-Norge nõustus 2006. aasta teise poolaasta osamaksed edasi lükkama, kuid ei loobunud intressimaksete sissenõudmisest. Seega, kuna avalikud ametiasutused peavad oma võlglasi kohtlema sama jõuliselt kui erainvestorid ning kuna ka eraõiguslikud turuosalised kustutasid Norra lennukolledži tasumisele kuuluvaid laene, leiab järelevalveamet, et Tromsi maakonna sama tegevus ei ole riigiabi.

Riigigarantiisid käsitlevate riigiabi suuniste jaos 2.1 on sätestatud, et kui garantii eest ei maksta garantiipreemiaid, on tegemist soodustusega laenuvõtjale ja riigi vahendite raiskamisega. Seepärast tundub, et Tromsi maakonna poolt Norra lennukolledžile antud laenugarantii andis viimasele eelise, soodustades seega asjaomast ettevõtjat EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Teiseks peab abimeede olema valikuline, soodustades „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist”. Uuritavad meetmed olid suunatud otseselt Norra lennukolledžile ja seega selgelt valikulised.

2.3.   Konkurentsi moonutamine ja lepinguosaliste-vahelise kaubanduse mõjutamine

Konkurentsi moonutamine ja lepinguosaliste-vahelise kaubanduse mõjutamine

Meetmete puhul on riigiabiga tegemist juhul, kui need moonutavad konkurentsi ja mõjutavad lepinguosaliste-vahelist kaubandust. Kuna Norra lennukolledž konkureerib otseselt teiste asutustega, kes ühtsete Euroopa eeskirjade alusel (Ühinenud Lennuametite antav lennumeeskonna lennundusluba) Norras ja Euroopas pilootide koolitust pakuvad, tundub, et rahastamine tugevdab vahendite saaja positsiooni ning võib seega moonutada nende eri koolide vahelist konkurentsi ja mõjutada asjaomaste asukohariikide vahelist kaubandust.

2.4.   Järeldus

Järeldus

Eespool käsitletud kaalutluste põhjal järeldab järelevalveamet, et järgmised meetmed ei ole riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses:

| — | Tromsi maakonna projektitoetus Norsk Luftfartshøgskolele (I osa punkti 2.1 alapunkt b eespool); |
| --- | --- |

—

Tromsi maakonna projektitoetus Norsk Luftfartshøgskolele (I osa punkti 2.1 alapunkt b eespool);

| — | Tromsi maakonna poolt Norra lennukolledžile antud laenu kustutamine (I osa punkti 2.1 alapunkt c eespool) ja |
| --- | --- |

—

Tromsi maakonna poolt Norra lennukolledžile antud laenu kustutamine (I osa punkti 2.1 alapunkt c eespool) ja

| — | Målselvi valla laen Norsk Luftfartshøgskolele (I osa punkti 2.1 alapunkt e eespool), |
| --- | --- |

—

Målselvi valla laen Norsk Luftfartshøgskolele (I osa punkti 2.1 alapunkt e eespool),

ning et järgmised Norra lennukolledžile antud abimeetmed on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses:

| — | 4,5 miljoni Norra krooni suurune otsetoetus riigieelarvest (I osa punkti 2.1 alapunkt a eespool) ja |
| --- | --- |

—

4,5 miljoni Norra krooni suurune otsetoetus riigieelarvest (I osa punkti 2.1 alapunkt a eespool) ja

| — | Tromsi maakonna antud laenugarantii ilma garantiipreemia maksmiseta (I osa punkti 2.1 alapunkt d eespool). |
| --- | --- |

—

Tromsi maakonna antud laenugarantii ilma garantiipreemia maksmiseta (I osa punkti 2.1 alapunkt d eespool).

3.   Menetlusnõuded

Menetlusnõuded

Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt „teavitatakse EFTA järelevalveametit piisavalt aegsasti abi andmise või selle muutmise kavadest, et võimaldada tal esitada märkusi (...). Asjaomane riik ei tohi kavandatavat meedet rakendada enne lõpliku otsuse langetamist”.

Norra ametiasutused ei teavitanud järelevalveametit eespool kirjeldatud abimeetmetest. Seepärast järeldab järelevalveamet, et abina määratletud meetmete puhul (nimelt otsetoetus ja laenugarantii, mida on kirjeldatud eespool vastavalt I osa punkti 2.1 alapunktides a ja d) ei täitnud Norra ametiasutused oma järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikest 3 tulenevat kohustust. Seepärast on antud toetus ebaseaduslik abi järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 1 punkti f tähenduses.

4.   Abi kokkusobivus

Abi kokkusobivus

4.1.   Hindamine EMP lepingu artikli 61 alusel

Hindamine EMP lepingu artikli 61 alusel

Käesoleva juhtumi suhtes ei saa kohaldada ühtegi EMP lepingu artikli 61 lõikes 2 kirjeldatud olukorda.

Kõnealune piirkond ei kuulu EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti a reguleerimisalasse ning käesoleva juhtumi suhtes ei saa kohaldada EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b.

Vaidlustatud rahastamine ei tundu otseselt edendavat ühenduse horisontaalseid eesmärke EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses, nagu teadus- ja arendustegevus, tööhõive, keskkond jne. Tegelikult ei ole Norra ametiasutused sellele erandile ka tuginenud. Seepärast leiab järelevalveamet, et vaidlustatud rahastamist ei saa lugeda EMP lepinguga kokkusobivaks kõnealuse punkti tähenduses.

4.2.   Hindamine EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel

Hindamine EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel

EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaselt „ettevõtjad, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine ..., alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eelkõige konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega”.

Selle sätte kohaldamist on käsitletud avalike teenuse eest hüvitise maksmist käsitlevates riigiabi suunistes, mille punktis 25 on sätestatud, et suuniseid kohaldatakse pärast kõnealuste suuniste vastuvõtmist antud teatamata abi hindamise suhtes. Kõikidel muudel juhtudel kohaldatakse abi andmise ajal kehtivaid sätteid. Kaks uuritavat meedet võeti enne suuniste vastuvõtmist (20. detsember 2005).

Enne tollase riigiabi suuniste peatüki 18C (praegu nimetatakse seda lihtsalt avalike teenuste eest hüvitise maksmist käsitlevaks peatükiks) kehtestamist ei olnud paigas konkreetseid avalike teenuste eest hüvitise maksmist käsitlevaid eeskirju. Sellele vaatamata peab järelevalveamet asjakohaseks tugineda varasemate meetmete hindamisel komisjoni teatisele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta Euroopas (25) koostoimes abi andmisele eelneva Euroopa Kohtu praktikaga.

25

Peale selle leiab järelevalveamet, et riigiabi suuniste peatüki 18C sisu ei muutnud oluliselt hindamise aluseid, vaid lihtsalt selgitas mitmesuguste EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sisalduvate kriteeriumide täitmiseks vajalikke nõudeid.

Kahe uuritava meetme kokkusobivust hinnatakse seepärast järgmiste (kumulatiivsete) põhimõtete põhjal, võttes nõuetekohaselt arvesse meetmete võtmise aega ja asjaolu, et EMP lepingu artikli 59 lõike 2 puhul on tegemist erandiga ning seda tuleb seega tõlgendada kitsendavalt:

| — | asjaomane teenus peab olema „üldist majandushuvi pakkuv teenus” ja sellena selgelt määratletud; |
| --- | --- |

—

asjaomane teenus peab olema „üldist majandushuvi pakkuv teenus” ja sellena selgelt määratletud;

| — | asjaomasele ettevõtjale peab olema antud ametlikult ülesanne kõnealust teenust osutada; |
| --- | --- |

—

asjaomasele ettevõtjale peab olema antud ametlikult ülesanne kõnealust teenust osutada;

| — | konkurentsieeskirjade kohaldamine takistaks kõnealusele ettevõtjale määratud konkreetsete ülesannete täitmist; |
| --- | --- |

—

konkurentsieeskirjade kohaldamine takistaks kõnealusele ettevõtjale määratud konkreetsete ülesannete täitmist;

| — | kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega. |
| --- | --- |

—

kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega.

EFTA riikidel on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste taseme kindlaksmääramisel suur otsustusõigus ning vajaduse korral võivad nad selle taseme tagamiseks kehtestada avaliku teenindamise kohustused. Riigi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlust kontrollitakse ainult ilmsete vigade vältimiseks. EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sisalduva erandi kohaldamiseks peab avaliku teenuse osutamine olema aga kõikidel juhtudel selgelt määratletud.

Seoses sellega järeldub kohtupraktikast, et „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste” mõiste hõlmab teenuseid, millel on üldise majandustegevuse majandusliku huviga võrreldes teatavad eritunnused (26). Üks selliseid eritunnuseid võib olla asjaolu, et ametiasutused leiavad teenuse osutamise olevat vajaliku ka juhul, kui turul puuduvad selleks piisavad stiimulid (27). Seega, kui teatavad teenused loetakse üldhuviteenusteks ning turujõud ei taga selliste teenuste rahuldavat osutamist, võib asjaomane riik kehtestada teatava teenuste taseme tagamiseks konkreetsed avaliku teenindamise kohustused.

26

27

4,5 miljoni Norra krooni suuruse otsetoetuse kohta märgib järelevalveamet, et asjaomase kirjega 2005. aasta riigieelarves eraldati rahalisi vahendeid „pilootide koolitamiseks Tromsø/Bardufossi piirkonnas”. Järelevalveamet on seisukohal, et see ei ole avaliku teenuse osutamise selge määratlus. Peale selle märgib amet, et isegi juhul, kui väita, et teenuse eritunnus on terve koolituse toimumine Norras ning et see ongi teenusega kaasnev „üldine huvi”, ei sea mitte miski eelarves ega muudes järelevalveametile esitatud dokumentides sellist tunnust toetuse maksmise tingimuseks.

Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et käesoleval juhul esineb üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemisel ilmne viga. Seega ei ole praegusel juhul täidetud EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaldamise tingimus (st et ettevõtja osutab üldist majandushuvi pakkuvat teenust).

Lõpuks, eespool I osa punkti 2.1 alapunktis d kindlaksmääratud meetme asjus on järelevalveamet seisukohal, et üldiselt ei saa teatavale võlasummale garantii andmisega tagada konkreetse üldist majandushuvi pakkuva ülesande täitmist ning seepärast ei peaks kõnealust meedet hindama EMP lepingu artikli 59 lõike 2 alusel.

Isegi kui kõnealune teenus oleks olnud EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaldamiseks nõuetekohaselt määratletud, peab avaliku teenindamise kohustus olema ametiasutuste aktiga konkreetselt ülesandeks tehtud. Järelevalveamet märgib, et mõlemad uuritavad meetmed tunduvad andvat Norra lennukolledžile rahalist soodustust, määramata sellele vastutasuks rahastamise eest mingit avaliku teenindamise kohustust. Seoses Norra ametiasutuste väitega komisjoni praktika kohta on järelevalveamet seisukohal, et selle organi otsuste põhjal ei saa järeldada, et ainuüksi riigilt rahaliste vahendite saamine ongi ülesande andmine, kui ei ole esitatud avaliku teenuse kirjeldust või selle tagamise tingimusi (28). Siinkohal osutab järelevalveamet veel kord asjaolule, et kui Norra lennukolledži pakutud koolituse eritunnus on terve koolituse toimumine Norras ja see ongi teenusega kaasnev „üldine huvi”, ei sea mitte miski eelarves ega muudes järelevalveametile esitatud dokumentides sellist tunnust toetuse maksmise tingimuseks.

28

Seega, isegi kui oleks selge, et Norra ametiasutused pidasid pilootide koolituse sektori rahastamise otsust tehes silmas konkreetse avaliku teenuse osutamist, ei ole järelevalveametil mingeid tõendeid selle kohta, et Norra lennukolledžile anti konkreetne ülesanne teenust osutada. Sellest tulenevalt ei saa EMP lepingu artikli 59 lõiget 2 käesoleva olukorra suhtes kohaldada.

EMP lepingu artikli 59 lõike 2 viimased kaks elementi moodustavad üheskoos proportsionaalsuse hindamise. Kaaludes, kas vastuvõetud meetmed ületavad avaliku teenindamise kohustuse tõhusa täitmise tagamiseks vajalikku, märgib järelevalveamet esiteks, et rahastamise vajalikkus on kaheldav, kuna sellega ei kaasnenud mingeid tingimusi, ning teiseks ei tehtud vajalike vahendite suhtes nähtavasti mingit objektiivset hindamist. Seepärast järeldab järelevalveamet, et isegi kui muud kriteeriumid oleks olnud täidetud, ei ole kõnealune EMP lepingu artikli 59 lõike 2 element käesoleva juhtumi puhul täidetud.

4.3.   Järeldus

Järeldus

Järelevalveamet järeldab, et ei otsetoetus (I osa punkti 2.1 alapunkt a eespool) ega laenugarantii (I osa punkti 2.1 alapunkt d eespool) vasta EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaldamise tingimustele ning seepärast on mõlemad meetmed EMP lepinguga kokkusobimatud.

5.   Järeldus

Järeldus

Järelevalveamet järeldab, et järgmised meetmed ei ole riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses:

| — | Tromsi maakonna antud projektitoetus (I osa punkti 2.1 alapunkt b eespool); |
| --- | --- |

—

Tromsi maakonna antud projektitoetus (I osa punkti 2.1 alapunkt b eespool);

| — | Tromsi maakonna antud laenu kustutamine (I osa punkti 2.1 alapunkt c eespool) ja |
| --- | --- |

—

Tromsi maakonna antud laenu kustutamine (I osa punkti 2.1 alapunkt c eespool) ja

| — | Målselvi valla antud laen (I osa punkti 2.1 alapunkt e eespool). |
| --- | --- |

—

Målselvi valla antud laen (I osa punkti 2.1 alapunkt e eespool).

Järelevalveamet järeldab aga, et Norra ametiasutused on ebaseaduslikult rakendanud järgmisi abimeetmeid:

| — | 4,5 miljoni Norra krooni suurune otsetoetus riigieelarvest (I osa punkti 2.1 alapunkt a eespool) ja |
| --- | --- |

—

4,5 miljoni Norra krooni suurune otsetoetus riigieelarvest (I osa punkti 2.1 alapunkt a eespool) ja

| — | Tromsi maakonna antud laenugarantii ilma garantiipreemiate maksmiseta (I osa punkti 2.1 alapunkt d eespool), |
| --- | --- |

—

Tromsi maakonna antud laenugarantii ilma garantiipreemiate maksmiseta (I osa punkti 2.1 alapunkt d eespool),

rikkudes järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõiget 3.

Kirjeldatud abimeetmed ei vasta EMP lepingu artikli 59 lõike 2 kohaldamise tingimustele ega sobi seepärast kokku EMP lepinguga.

Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklist 14 lähtudes otsustab järelevalveamet, et ebaseaduslik ja EMP lepingu alusel riigiabi eeskirjadega kokkusobimatu abi tuleb abi saajatelt tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norsk Luftfartshøgskolele Tromsi maakonna poolt antud projektitoetus ja Målselvi valla antud laen ning Tromsi valla poolt Norra lennukolledžile antud laenu kustutamine ei ole riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Riigieelarvest antud 4,5 miljoni Norra krooni suurune otsetoetus ja Tromsi maakonna antud laenugarantii on riigiabi Norra lennukolledžile, mis on EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses EMP lepinguga kokkusobimatu.

Artikkel 3

Norra ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et artiklis 2 osutatud ja Norra lennukolledžile ebaseaduslikult antud abi tagasi nõuda.

Artikkel 4

Abi tagasinõudmine toimub viivitamata ja riigi õiguses kehtestatud korras, tingimusel et see võimaldab otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist. Tagasi nõutavad summad sisaldavad intressi ja liitintressi, mida arvestatakse alates abi Norra lennukolledži kasutusse andmise kuupäevast kuni selle tagasimaksmise kuupäevani. Intressid arvutatakse otsuse nr 195/04/COL artikli 9 põhjal.

Artikkel 5

Norra ametiasutused teatavad EFTA järelevalveametile käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul alates otsuse teatavakstegemisest.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 7

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 1. juuli 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liege

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994; avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas (edaspidi „EÜT”) L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994. Suuniseid muudeti viimati 25. aprillil 2007. Edaspidi „riigiabi suunised”.

4

Euroopa Ühenduste Teatajas

(5)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ja EMP kaasanne nr 26, 25.5.2006, lk 1.

5

(6)  Edaspidi „ametliku uurimismenetluse algatamise otsus”.

6

(7)  ELT C 77, 5.4.2007, lk 35, ja EMP kaasanne nr 17, 5.4.2007, lk 16.

7

(8)  Norra ametiasutuste ja järelevalveameti kirjavahetuse kohta üksikasjalikuma teabe saamiseks vt ametliku uurimismenetluse algatamise otsust.

8

(9)  Vt joonealust märkust 7.

9

(10)  Selle ettepaneku toetuseks viitavad Norra ametiasutused nähtavasti Norra lennukolledži nõukogu algatatud likvideerimismenetlusele.

10

(11)  Selle väite toetuseks osutatakse asjaolule, et Norra lennukolledži suhtes on algatatud pankrotimenetlus.

11

(12)  Kohtuasi C-202/88, komisjon vs. Prantsusmaa (telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed), EKL 1991, lk I-1223, punkt 12.

12

komisjon

(telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed)

(13)  Selle väite toetuseks osutavad Norra ametiasutused kohtuasjale C-159/94, komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 1997, lk I-5815, punktid 112 ja 113.

13

komisjon

Prantsusmaa

(14)  Tromsi maakond esitas tõendeid selle kohta, et ümberkorraldamise käigus kustutasid Norra lennukolledži võlgu ka kaks teist eraõiguslikku äriühingut, kusjuures mõlema puhul oli võlgnetav summa 200 000 Norra krooni.

14

(15)  Kaebuse esitaja märgib, et NEARi õpilastel on võimalik läbida terve koolitus Norras, kuid enamik neist kasutab välismaal pakutavaid võimalusi. Erinevus seisneb selles, et Norra lennukolledž ei paku välismaal õppimise võimalusi ja seega läbivad kõik õpilased koolituse ainult Norras.

15

(16)  Kaebuse esitaja viitab siinkohal kohtuasjadele C-41/90, Höfner, EKL 1991, lk I-1979, ja C-244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurance, EKL 1995, lk I-4013. Teiselt poolt kasutatakse muu kui äriühinguna liigitamise näitena üksuse üksnes sotsiaalset funktsiooni kohtuasjas C-159/91, Poucet et Pistre, EKL 1993, lk I-637.

16

Höfner

Française des Sociétés d’Assurance

Poucet et Pistre

(17)  Võttes aluseks Norra lennukolledži pakutava koolituse hinnangulise kulu 937 500 Norra krooni õpilase kohta, väidab kaebuse esitaja, et Norra lennukolledžile makstakse ülemäärast hüvitist, kuna NEARi puhul on üksnes Norras pakutava koolituse kulu 512 000 Norra krooni.

17

(18)  Kaebuse esitaja märgib, et maakond ei esitanud märkusi laenu algse andmise ega tagasimaksete edasilükkamise kohta 2003. aastal. Kaebuse esitaja jääb oma väite juurde, mille kohaselt on ka nende elementide puhul tegemist riigiabiga.

18

(19)  EMP lepingu artikli 37 sisu on sarnane.

19

(20)  Vt kohtuasi C-109/92, Wirth, EKL 1993, lk I-6447, punktid 14–17. EFTA kohus kinnitas seda seisukohta kohtuasjas E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, 21. veebruari 2008. aasta kohtuotsus (pole veel avaldatud), punkt 80 jj.

20

Wirth

Private Barnehagers Landsforbund

(21)  Eespool osutatud kohtuasi E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, punkt 80.

21

Private Barnehagers Landsforbund

(22)  Kohtuasi C-205/03 P, FENIN, EKL 2006, lk I-6295, punkt 25.

22

FENIN

(23)  Eespool osutatud kohtuasi E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, punkt 81.

23

Private Barnehagers Landsforbund

(24)  Eespool osutatud kohtuasi E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, punkt 83.

24

Private Barnehagers Landsforbund

(25)  EÜT C 17, 19.1.2001, lk 4.

25

(26)  Vt näiteks kohtuasi C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova, EKL 1991, lk I-5889, punkt 28.

26

Merci convenzionali porto di Genova

(27)  Vt näiteks eespool joonealuses märkuses nr 25 osutatud komisjoni teatist üldise majandushuvi teenuste kohta Euroopas, punkt 14.

27

(28)  Komisjoni 2. märtsi 2005. aasta otsuses 2006/225/EÜ (Itaalia poolt koolitusasutuste ümberkorraldamiseks rakendatud toetuskava kohta) (ELT L 81, 18.3.2006, lk 25) tunnistatakse selgesõnaliselt, et asjaomased asutused „tagasid institutsionaalse kutseõppe, millel oli sotsiaalne eesmärk, mis (...) viidi ellu riikliku hariduskava raames” (põhjendus 48), ja seepärast oli neile „siduvate aktidega (...) määratud avaliku teenuse osutamise eriülesanne asjakohaste riiklike ja regionaalsete eeskirjade raames” (põhjendus 57).

28

---